28 



hedens Grsendser ligge de uoploste. Naturens og Historiens 

 Studier indeholde disse Gaader, som de i bestemte Epocher 

 vise sig for den erkiendende Aand. Ethvert Tidsrum i Histo- 

 rien erholder derved en eiendommelig Anskuelse af Naturen 

 og Historien, som indeholder Gaadernes prsecise eller usikkre, 

 dybe eller flade Udtryk — ikke deres Losning. Denne forsoger 

 Philosophien og derfor kan Naturforskeren, saavel som Histo- 

 rikeren undvsere Philosophien, men Philosophien er uden 

 Naturens og Historiens Studier aldeles uden Betydning. Natur- 

 philosophiens forste Vildfarelse var nu vel ikke, at den vilde 

 undvsere Naturvidenskaben, at den af et antaget og forudsat 

 Begreb vilde udvikle Naturens inderste Betydning, uden at 

 tage Hensyn til hvad Erfaringen havde fundet, at den vilde, 

 som man sagde, construere a priori. Denne Beskyldning, saa 

 oftc den bliver hort, er falsk. Men vel turde man med Rette 

 forekaste os, at vi tog lette Anelser for Reviser. Meer eller 

 mindre trseffer denne Bebreidelse os alle. Den vigtige Sandhed, 

 at al Tilva)relse finder sin dybeste Betydning i den menneske- 

 lige Bevidsthed, blev mistydet. Man vilde ikke tilstaae, at i 

 Sandselighedens Tvang, der noder Siaelen til at underkaste sig 

 et fremmed Lovmsessigt, at i Videnskabens langsomme Frem- 

 skriden, som maatte kiendes og som vi maatte adlyde, Nod- 

 vendigheden og med denne Aandens Frihed laae skjult. Den 

 menneskelige Aand, naar den bliver sat i Bevaegelse af sin 

 inderste uendelige Kraft, laerer sildig at kiende sin Graendse, 

 at indsee, hvorledes den bestemte, strenge Form forst formaaer 

 at aabenbare den indvortes Frihed. Hemmer det menneskelige 

 Legemes bestemte Gestalt Aandens Frihed? Er den ikke Be- 

 vidsthedens, Nodvendighedens, Frihedens ufravigeligeBetingelse? 

 En anden Vildfarelse udsprang af denne oprindelige. Na- 

 turphilosopherne miskjendte den empiriske Videnskabs sande 

 Vcprdi. De Midler, som Naturforskerne benyttede sig af, deres 

 Hypotheser, bleve ogsaa der ringeagtede, hvor deres Nytte, 



