31 



getraenge, selv at underkue en Lyst, som vilde frembringe en 

 Forvirring i de klare og strange Bestemmelser, der udgiore 

 Naturvidcnskabens Vserd. Men desuagtet traenger denne Til- 

 boielighed, der aldrig lader sig fuldkommen afvise, sig uimod- 

 staaelig frem. Den har i alle Videnskabens Epocher frembragt 

 en Macngde Hypotheser, som fra Philosophiens Standpunct 

 fik et idealistisk, fra den empiriske Naturvidenskabs et reali- 

 stisk, ja fuldkommen materialistisk Praeg. De havde vel ingen 

 betydelig Indflydelse, de opstode og forsvandt uden nogen 

 gjennemgribende Virkning; *men de bevise dog, at denne Til- 

 boielighed har en i den menneskelige Aand dybt liggende 

 Grund, at de ikke kunne betragtes som blot vilkaarlige Opfm- 

 delser. 



Betragte vi de Retninger, i hvilke den menneskelige Aand 

 har sogt at tilfredsstille en saa dybt begrundet Trang, saa 

 erkiende \i en Modsaetning, som er macrkvaerdig. Den ene 

 Ketning soger at generalisere Sandselighedens strengt lovmacs- 

 sig bestemte Erfaringer, og i denne Bcstraebelse ligger den 

 Tilboielighed at finde et absolut Almindeligt meer eller min- 

 dre skiult. Naturforskerens Maxime er, som bekiendt, denne: 

 at Naturen altid vaelger den simpleste Vei. Man maae derfor 

 siige at simplificere Aarsagerne; men i Sandhed kan dctte Fui- 

 sog ikke lykkes, naar man ikke antager en absolut enkelt 

 Aarsag; thi enhver begraendset Aarsag viser hen til en anden 

 ligesaa begraendset^ denne atter til en anden og saa \idere i 

 dot Ueodelige. Saaledes kan man paastaae, at en Art Natur- 

 philosophie ligger i Baggrunden af al Physik. Gravitationens 

 Phajnomoner antoge ofte et saadant, af ecu Grund udgaaende 

 Pra'g. Forsoget at betragte Chemiens og Magnetismens Phae- 

 nomeuer som Modilicationer af Electriciteten characterisorcr 

 den nyere Physik, og skiult i dette ligger dog det Haab, at 

 vi kunde lacre at ansee Electriciteten selv som en Modification 

 af Gravitationen. Lyset, Varmcn traede meer og nicer frem 



