65 



Bilag E. 



Om Udbredelsen af det hundredgradige Ther- 

 mometer i Danmark og Norge. 



Af H. C. Orsted. 



Som bekjendt er man endnu ikke kommet overeens om en 

 almindelig Inddeling af Varmens Maal, omendskjondt man er 

 enig nok om detteMaal selv, idet alle bruge Afstanden mellem 

 Isens Toeningspunkt og Vandets Kogepunkt, som den egentlige 

 Maalestok. hvorimod man deler den snart efter Fahrenheit i 

 180, snart efter Reaumur i 80, snart efter Celsius i 100 

 Grader, ei at tale om andre Inddelinger, som ikke have op- 

 naaet noget udbredt Bifald. Man indrommer let, at Grunden 

 til den Fahrenheitske Inddeling og dennes 32° under Maale- 

 stokkens sande Begyndelse nu blot har en Betydning i Viden- 

 skabens Historie, og det samme gjelder ikke mindre om Beau- 

 murs firesindstyvegradige Inddeling, saa at der ingen Strid 

 er om, at den Celsiusske er den for vort Talsystem meest 

 passende og brugbare. Aarsagen, hvorfor man endnu holder 

 paa en af de to andre, i England meest paa Fahrenheits, i 

 Tydskland, som ogsaa her og i Norge meest paa det Beau- 

 murske, er kun den Bctragtning, at det i sig selv ikke er 

 vigtigt for Videnskaben, hvilken af disse Inddelinger man vael- 

 ger, og man derfor ikke vil forlade en Inddeling, hvortil man 

 er vant, og i hvis Sprog saa mange Iagttagelser ere indforte. 

 Dersom man ikke saae hen til Andet end det na?rvaercnde 

 Oieblik, \ilde denne Grund v&re tilstraekkelig — thi man kan 

 ikke na?gte, at Antagelsen af en anden Inddeling medforer ineget 

 Bryderie, og meest for de ivrigste Benyttere af lagttagelserne — 

 men hetxnkcr man, at de allerede nu have at bearbeide saare 

 talrigc Iagttagelser, udtiykte i de forskjellige Thermometeres 



5 



