m 



Sprog, saa sees det let, at .man dog i de allerfleste Tilfselde 

 har to Thermometeres Sprog at overfore i det tredies. Del- 

 eaves en Tid, da de Franske nsesten udelukkende brugte Reau- 

 rnurs Thermometer, Englaenderne det Fahrenheitske, Tydskerne 

 deels det ene af disse, deels det andet, medens de Svenske 

 benyttede det af Celsius anbefalede hundredgradige. Men siden 

 de Franske i Revolutionstiden indforte det hundreddeelte Ther- 

 mometer, har det hos dem efterhaanden saa godt som ganske 

 fortramgt det Reaumurske. Hos Englaenderne begynder ogsaa 

 det hundreddeelte Thermometer at komme mere og mere i 

 Brug. I Tydskland benyttes det ligeledes hvert Aar mere og 

 mere. Folgen heraf vil blive, at det hundredgradige Thermo- 

 meter i Tiden bliver det almindelige, og Nutidens lagttagere 

 efterlade da Fremtidens Physikere et deslo storre Arbeide 

 i Henseende til Thermometerangivelsernes Beregning, jo lcengere 

 de beholde Reaumurs eller Fahrenheits. Det er derfor min 

 Overbeviisning, at man i alle Lande burde saasnart som mu- 

 ligt indfore den hundredgradige Inddeling i Thermometerspro- 

 get. Imidlertid skulde jeg ikke have fort dette paa Bane i 

 denne Kreds, dersom ikke vor Sammenkomst hertil gav en 

 saerskilt Anledning. I Sverrig har det hundreddeelte Thermo- 

 meter allerede va?ret i Brug na?sten i hundrede Aar. Vore 

 Naboer have aldeles ingen Grund til at forlade denne hos dem 

 allerforst indforte og af saa mange gode Svenske lagttagere 

 benyttede Inddeling; derimod have de to andre Skandinaviske 

 Nationer al Opfordring til i denne Sag at naerme sig Nabo- 

 riget. Det vil aHerede bidrage meget til at frembringe den 

 onskelige Eenhed, naar man anvender Thermometerets hundred- 

 deelte Maalestok i videnskabelige Skrifter og Forhandlinger — 

 og den virkeligelndforelse vil lidt efter lidt folge efter — men 

 hver af os kan i sin Kreds bidrage hertil, og saaledes virke 

 for denne lille Green af indbyrdes Forening og Sammenhold. 



