83 



Bilag H. 



Om Undersogelsen af de nordiske Hvaler. 



Af Prof. Eschricht, 



Hvalerne fortjene en langt storre Opmaerksomhed i natur- 

 historisk Henseende, end man hidtil har skjaenket dem. Deres 

 noiere Undersogelse lover overordentligt Udbytte for Viden- 

 skaben, isaer maaskee i physiologisk Henseende. Men for at 

 vor Kundskab om dem skal naae den samme Hoide, som om 

 de fleste andre Pattedyrfamilier, udfordres fremfor Alt en Sam- 

 virken af de nordiske Naturforskere. 



Selve Skandinaviens Kyster afgive en ypperlig Leilighed til at 

 undersoge visse Arter af Delphinerne, navnlig Marsvinet, som 

 regelmaessigen indfinder sig hvert Foraar i store Stimer f. Ex. 

 i Issefjorden og paa visse Steder af Fyens Kyster. Ogsaa 

 Bardehvaler, navnlig af en vis lille Art (der tilligemed alle 

 andre smaa Arter Balaenoptcra hidtil benaevnedes Balaena rostrata 

 Fabr.) besoge Jyllands og isaer Norges Vestkyst meget ofte, 

 isaer i Omegnen af Bergen. Undertiden strande ogsaa storre 

 Arter af Hvaler overalt, hvor Skandinaviens Kyster ligge blot- 

 tede for det store Verdenshav; men det er dog isaer Kysterne af 

 Danmarks hoinordiske Colonier, Faeroerne, Island og fremfor alle 

 andre Gronlands Vestkyst, hvor Hvalerne hyppigen indfinde sig. 



See vi hen til alle disse Kyster, saa kunne vi med en 



vis Ret regne Hvalerne fortrinsviis til de skandinaviske Rigers 



Fauna, og tage vi Hensyn til, af hvor mange Zoologer af forste 



Rang denne er behandlet, kunde Mangen vel tvivle paa, at 



vor Kundskab til disse for storste Delen colossale Dvr virke- 



ligen skulde kunne vscre saa langt tilbage. Men det Forun- 



6« 



