322 



Bilag I). 



Oim Frugttraeers Beskjaering i SkandinaTien, 

 efter Klimatets Beskaffenhed. 



Af Slotsgartncr Rothe. 



Det syncs endnu ikke tilfulde stadfeestet, at Planter og Traeer 

 fra meget sydlige Klimater kunne acclimatiseres i Skandinavien, 

 og navnligen troer jeg, at man ikke er berettiget til at antage 

 vore almindelige oeconomiske Frugttrseer for fuldstsendigt accli- 

 matiserede, endskjondt der i de danske Skove findes vilde 

 yEble-, Paere-, Kirsebaer- og Blommetraeer; thi de af disse 

 Arters Varieteter, som dyrkes i de pomologiske Samlinger, 

 cller i Landets Frugthaver, ere ikke fremkomne ved gjentagne 

 Gauge at saae avlede Kjerner, efter den Methode van Mons 

 i Liittich og andre have udovet for at foraedle og frembringe 

 Sorter, men de ere indforte fra sydligere Egne i Europa, deels 

 som Podeqviste, deels som a3dle Stammer, og taale ikke altid 

 Veirafvexlingen om Vinteren. 



Der gives vel iblandt de indforte Frugttraearter nogle, 

 som synes at modstaae enhver Vinters odelaiggende Virknin- 

 ger, men ogsaa dette er kun Tilfaeldet, naar de have en til— 

 straekkelig god Plads, saavel fra Jordbundens som ovrige Loca- 

 liteters Side. Iblandt iEblerne er det iseer dem med et stort, 

 grovt Ved, der maae regnes til de haardforeste, og disse have 

 ogsaa ofte et Overtra?k af temmelig langhaaret Filt paa de 

 yngre Dele af Sommerskuddene, hvorved de muligt bevares 

 noget mod den tidlige Efteraarskulde, indtil Veddet faaer Tid 

 til storre Modenhed efterat det er ophort at voxe, ligesom de 

 i Almindeliglied taale mere fngtig altsaa mere kold Grund end 

 de finere Alter. 



