326 



saasom Maikirsebaer, eller enkelte paa Enden af samme Spore, 

 der atter sidde i smaa Forgreninger eller Sporebouquetter, 

 saasom vore JEbler og Pserer. 



Den almindelige franske, og hidtil almindelig hos os brugte 

 Maade at beskjaere denne sidstnaevnte Afdeling af Frugttraeerne, 

 dcr som oftest udskyde de frugtbareSporer fra det to og tre- 

 aarige Ved, bestod meest i, at man afkortede Sommerskuddet 

 til en Laengde af 4, 6, 8" efter Traeets mere eller mindre 

 staerke Ved, og dernaest i af de frodige og staerke Skud, som 

 udskjode af det to eller treaarige Ved at danne nye Lede- 

 grene, saaledes at disse kun fik forholdsviis en Afstand fra 

 hverandre af 8 a 12" (de Mellemsiddende bortskares). Hvad 

 der paa de gamle Grene udskjod af Sommerskud blev kaldt 

 Vandskud, Rovere, Sugere og hvad andet der kunde betegne 

 skadelige Dele, og de bleve afskaarne saa dybt ind i deres 

 Basis, at de efter Sandsynlighed ikke mere kunde ventes at 

 skyde. Naar et Frugttraee havde vaeret beskaaret efter denne 

 Forskrift i 16 a 20 Aar, saaes det som oftest at have en skjon 

 Krone, der bares hoit op over Jorden; men de nederste Dele 

 af Hovedgrenene vare blottede for Bouquetter af Sporer eller 

 saakaldet Frugttraee, fordi Taetheden af Toppen i Almindelighed 

 ikke tillod de Smaagrene, der sidde paa de lavere Steder af 

 Traeet, at faae Luft til Modning. Det skeer her ligesom ved 

 alle Traeer af nogenlunde Hoide, at de nederste Grencpartier 

 maae bortdoe, naar de overdaekkes af de hoiere siddende. Hvad 

 der ved denne Maade synes uhensigtsmaessigt for dette Jord- 

 strog bliver deels Taetheden af Kronens Dele, da 12" ikke er 

 en tilstraekkelig Afstand for Hovedgrenene, deels at Kronen 

 bliver baaren for hoit op over Jorden , hvorved Dunstkredsen 

 afholdes fra at virke tilstraekkeligt dybt i Jordsmonnet, deels 

 at en stor Deel af Traeets Hovedgrene ere blottede for Frugt- 

 traee uden at derved opnaaes noget Heldigt, deels endeligen 

 vil nogen stadig Opmaerksomhed snart overtyde om, at naar 



