75 



Paris 3. Af disse Iagttagelser, der ere gjorte paa en Reise, 

 og paa de fleste Steder under et Ophold af nogle faa Dage, 

 kan der vistnok langtfra ikke uddrages noget sikkert Resultat. 

 Naar man imidlertid jsammenholder dem med, hvad ogsaa 

 Andre have iagttaget, troer jeg, at de idetmindste hentyde paa, 

 at Radesygen foruden paa den skandinaviske Halvoe isaer findes 

 i folgende Egne af Europa: 1) i den nordligste Deel afTysk- 

 land og langs de^sydlige og ostlige Bredder af Ostersuen, thi 

 i de russiske Ostersoeprorindser, hvor jeg ikke havde Anled- 

 ning til selv at iagttage den, er det efter Andres Beretninger 

 sandsynligt, at den ofte forekommer. Denne Deel af Europa 

 er i det Hele flad og uden Fjelde, men en stor Deel deraf er 

 sumpig og skovrig, og det synes isa?r at vaere her, hvor Rade- 

 sygen hyppigst forekommer; Climatet er, isaer imod Ost, raat 

 og koldt. 2) Af de indre Dele af Tyskland er det isaer det 

 nordlige Bohmen, der er omgivet af skovrige Bjerge, hvor jeg 

 har iagttaget de fleste Radcsyge. 3) Findes denne Sygdom 

 igjen hyppigen paa Nordkystcn af det adriatiske Hav; denne 

 Egn har meget hoie Bjerge, og Climatet er i Forhold til Bre- 

 degraden usaedvanlig haardt og koldt. I alle disse Egne af 

 Europa, hvor jeg har fundet Radesyge, har jeg fundet den 

 Erfaring stadfaestet, at Sygdommen kun forekommer hos den 

 fattigste Deel af Befolkningen, der lever i kummerlige og 

 traengende Kaar, nyder slet tilberedte og lidet naerende Fode- 

 midler og ere udsatte for staerk Indvirkning af Fugtighed og 

 Kulde isaer ved Markarbeide; Mange have angivet sticrke For- 

 kjolelser som den foranledigende Aarsag til Sygdommens Ud- 

 brud. De Sygdomsformer, som jeg regner til Radesyge, er 

 man overalt forst bleven opmaerksom paa imod Skitningea af 

 furrigc Aarhundri'dc, i Norge omtrent 1770, i Sverrig (efter 

 Hunnhald) 1787, i Ditmarsken 178G, i Ostpreusscn 1782, paa 

 Nordkystcn ai det adriatiske Hav 17JX). Denne Omstacndighed 

 har bragt mig paa den Idee, at muligen den byppigere Nydetee 



