100 



fuldkomnere Aandedrsetsredskaberne ere uddannede, saasom hos 

 Fugle og Pattedyr, dcs hoiere er Livsvarmen; paa den anden 

 Side laerer Erfaringen, at jo hyppigere og dybere vi traekke 

 Veiret — des mere afkjoles vi. Denne tilsyneladende Modsi- 

 gelse kan, efter temmelig noiagtige Undersogelser, ansees for 

 lost ved den Theorie, at det chemiske Udskifte mellem Luft 

 og Blod under Aandedraettet er Livsvarmens veesentlige Kilde, 

 men at al Luft, der indaandes uden chemisk at forbruges, 

 kjoler, ved selv at blive opvarmet. Naar vi instinctmaessigen 

 foroge Aandedraettet i den staerke Varme, saa foroge vi derved 

 ikke den chemiske Fremgang, men lade en physisk lndvirkning 

 traede i Forbindelse dermed; og naar vi i Kulden aande sjeld- 

 nere og mindre dybt, forringe vi ikke lltforbruget, men und- 

 gaae kun at optage mere af den kolde Luft, end nodvendigt 

 er for Aandedraettets Chemisme. — See vi nu tilbage til Hva- 

 lernes Aandedraet, som det ovenfor blev beskrevet, saa ville vi 

 snart finde, at det netop skeer efter do Regler, som vi selv 

 instinctmaessigen bringe i Anvendelse i Kulden, altsaa for at 

 fremme vor Livsvarme. Intet Pattedyr aander saa sjeldent, 

 og dog forbruger maaskee intet Dyr mere lit ved Aandedrrettet. 

 Ved saaledes at gjennemgaae de forskjellige Livsyttrin- 

 ger hos Hvalerne, fandt jeg dem alle i de gunstigste For- 

 hold til Varmeudviklingen. I Henseende til een Livsyttring 

 blev jeg la3nge i Tvivl, nemlig i Henseende til Blodets Omlob. 

 Det er en Regel, at den hurtige Puis — det vil sige det hyp- 

 pige Hjerteslag — staaer i lige Forhold til Varmeudviklingen. 

 Denne Regel bekraeftes, hvad enten vi sammenligne Barnet 

 med Oldingen, den Febersyge med den Pflegmatiske, eller 

 Fuglene med Pattedyrene i Almindelighed. Have da ogsaa 

 Hvalerne en hurtig Puis, det vil sige et hyppigt Hjerteslag? 

 Jeg vidste det ikke; meget syntes mig at tale for det Mod- 

 satte, navnlig det langsomme Aandedraet og Besvserlighederne 

 ved Blodlobet. Imidlertid maatte Sporgsmaalet loses ved selve 



