232 



Bekrseftelse paa Scheeles gamle Angivelse, at naar man behand- 

 ler inddampet Urin med Salpetersyre, da dannes ingen Oxalsyre, 

 men et suurt Salt liig Benzoessalt. 



Forfatteren foreviste de oven omtalte Farvestofler og 

 bemaerkede, at naar man istedet for Natron vaelger Ammoniak 

 til at msctte Syrerne med, da kan man ved en Destination 

 erholde et Farvestof overdestilleret, som faelder Blysaltene 

 med en smuk guulrod Fane. Faeldes Syrerne med Blyeddike 

 forend de majttes med Ammoniak. og den gule fra Blysaltene 

 og Blyiltet filtrerede Vaedske underkastes en deelviis Destina- 

 tion, da erholdes i Begyndelsen en meget smukt farvet, alka- 

 liskVsedske, meget liig en Oplosning af suur chromsuurt Kali ; 

 den anden Portion af Destillatet, som er meget storre, er tillige 

 meget lysere og neutral; den tredie Portion er endnu lysere 

 og reagerer suurt. At den frie Ammoniak ikke er Grunden 

 til den morkere Farve, seer man deraf, at hvor stor en Maengde 

 Ammoniak man blander til de lvsere Vaedsker, saa bliver Far- 

 ven ikke kjendelig morkere. 



Endeligen foreviste Forfatteren en harpixagtig Masse, 

 erholdt ved at behandle inddampet Urin med iEther og siden 

 ryste iEtheren med Vand. Denne Harpix besad en staerk Lugt 

 ikke uliig Castoreum, saaledes som Berzelius tidligere bar angi- 

 vet, og denne Lugt synes saaledes at vaere en almindelig Egen- 

 skab ved Urinens Harpix. 



Den tredie Klasse af Forsog, som Forfatteren meddeelte, 

 angik nogle Undersogelser af Riisklid, Riisskaller og Riissteen. 

 Kliden, som anvendes til Qvaigfoder, indeholder en temmelig 

 stor Msengde Olie og Kiesel foruden Stivelse, Sukker, Gummi, 

 Harpix, Trsestof og Extractivstof. Noget giftigt Stof fandtes 

 ikke. Riisskallerne frembod intercssantere Forhold idet at 

 Kieselmsengden i deres Aske er saa betydelig, at Skallerne 

 eftei Forbraindingen tilsyneladende have deres oprindelige Form 

 endnu. 100 Dele Skaller levere 15,62 o/° Aske og i 100 Dele 



