235 



a 6, mod Staalstangen og skyder derme tilbage mod Skruen. 

 Fra h til Krampen i gaaer en Fjeder, der ved Skruer trykkes 

 mod to Frictionsruller, som holde Stangen i noie Berorclse med 

 sin Bane. Det convexe Glas er befaestet ovenpaa Staalstangen 

 og folger dennes Bevaegelse. Planglasset mn hviler paa Fla- 

 den cr, der er rettet saaledes, at Glassets Plan danner en meget 

 spids Vinkel med Banen eV, og Afstanden er storre ved n 

 end ved m. En i Vinkel boiet Plade o o er skruet fast til a 

 og holder Planglasset paa sit Leie. Ifolge denne Heldning af 

 Planglasset bliver Afstanden mindre imellem begge Glas, naar 

 Staalstangen bevseges frem, og tilsidst berore de hverandre. 

 Man kan beregne, hvormeget Glassenes Afstand forandres for 

 en Omgang af Skruen, naar vi kjende Heldningen af Plan- 

 glassets Flade mod Fladen & e'. Den findes ved en lille Gjen- 

 stands Speilning i begge Flader ifolge geometriske Forhold. 



For at Farveringene kunne sees forstorrede og tydeligt, 

 er Gyreidoscopet forsynet med et Mikroscop og en Skjerm, 

 der udelukker Lysstraaler, som ikke have Deel i Farvedan- 

 nelsen. 



Efter de med dette Instrument gjorte Iagttagelser vil 

 Newtons Undersogelser over Farveringene undergaae flere Be- 

 rigtigelser, som ere nodvendige, for man fra en Farve kan 

 slutte sig til Glassenes Afstand, og anvende denne Afstand som 

 Maal for smaae Storrelser. 



Ved homogent Lys, som Flammen af en Spirituslampe 

 med saltet Vaege, sees afvexlende morke og lyse Binge af 

 Lysets Farve; de lyse Binge ere fire Gange brederc end de 

 morke, og Overgangen er temmelig pludselig. Ladcr man en 

 Bing forsvinde efter en anden ved at dreie Skruen f tilbage, 

 kan man ta?lle over 2(X) endnii meget vel adskilte Binge med 

 det blotte Oic; men med Mikroscopet ikkun et mindre Antal, 

 da det viser de miirke Hinge tiltagende lyseiv. Newton lil- 

 lagde |de lyse og morke Binge n&'sten lige Brcde. og haus 



