307 



have erfaret, at fuldstaendig Bortskja?ring af alt af Frost an- 

 grebet og morkfarvet Trae var det encste Middel, hvorved 

 Skaden kunde standses. 



Prof. Fries spurgte derneest, hvorvidt annuelle Vaexter af 

 ulige Species kunne podes paa hverandre. Det var ham vel 

 bekjendt, at De Candolle i sin Physiologie omtaler Podning af 

 Meloner og Agurker paa Karloflel-Knoller, men ban onskede 

 at vide, hvorvidt disse eller lignende Forsog vare eftergjorte 

 af Nogen i Forsamlingen. Sporgsmaalet fandt ingen Besvarelse. 

 Proprietor Hofman-Bang anforte, at i vort Clima blev Morns 

 med Held podet paa Ulmus campestris. 



Prof. Fries spurgte videre, om det foregaaende Aars Vcir- 

 lig har Indflydelse paa det efterfolgendes Frugtbarhed. Han 

 anforte selv nogle Facta, som syntes at bestyrke dette. 



Herr Rothe besvarede Sporgsmaalet bejaende, og anforte 

 Exempler fra Fredensborg. 



Pastor Hansteen yttrede, at paa SamsOe bemserkedes endnii 

 paa Frngttrseerne Virkningerne af en Storm, som havde raset 

 der for tre Aar siden. 



Prof. Fries onskede Oplysninger angaaende Nattefrostens 

 og Regnens Indflydelse paa Blomstringen og Frugtbarheden. 

 Han troede, at Nattefrosten under Blomstringen isaer var ska- 

 delig for Blomsterbladenc, derimod havde ban bemarket. at 

 lU'gnskyl under Blomstringen ei viste sig saa skadelig som 

 almindeligen antoges. 



Gartner March troede, at Kcgncn befoidrede Befiugtn in- 

 gen, naar den ei varcde for la?nge vcd. 



Herr Rothe bema'iknle, at del fornommc-lig var de opret- 



staaende Blonistcr, som Iced ved Bcgncn. Foitivrigfl ¥are 



Localforholdcne af BtOrste Vigtighed med Hensyn til Regnens 



Indflydelse under Blomstringen. Paa Fredensborg viste Regnen 



sig ei heller saa skadelig paa Frugttraeme, da Fruglhaven laac 



80< 



