HILDEBRANDSSON, ISOTERMERNAS RORELSE. 173 



Derefter holl professor Hildebrandssox ett foredrag 



Om isotermernas r or else ofver Nordeuropa om 

 varen. 



Femtio ar hafva forflutit efter Alexander yon Hum- 

 BOLDTS genialiska uppfinning att representera varmefordel- 

 ningen ofver jordytan genom isotermer. Isotermkartor, 

 framstallande varmefordelningen dels ofver hela jordytan 

 dels ofver siirskilda lander, hafva sedermera utforts med 

 allt storre noggranhet, ocli framfor alia bar Dove inlao-t 

 storsta fortjensten i detta hanseende. Men det gifves en 

 liitliorande fraga, som bittills ej synes hafva, i den man den 

 fortjenar det samma, blifvit af meteorologerna uppmarksani- 

 mad, namligen fragan burn isotermerna forflytta sig ofver 

 jordytan med arstidernas vexling. Vore jorden ett klot med 

 likformig yta, sa skulle, sora bekant, isotermerna ga paral- 

 lelt med breddgraderna. och hvarje isoterm skulle under ars- 

 tidernas vexling oskillera mellan tvenne breddgrader. For- 

 delningen af jordytan i land och haf, hog- och lagiand o. 

 s. V. medfor emellertid, att isotermerna ingalunda folja 

 breddgraderna, och att deras forlopp ar bogst olika sommar 

 och vinter. Om sommaren ar landet, som bekant, varmare 

 iin hafvet pa samma breddgrad, under vintern ar forballan- 

 det omvandt. Den arliga amplituden ar saledes storre i det 

 inre af kontinenten, der vintern ar strano^ och sommaren 

 bet, an ute pa hafvet och vid kusterna, der temperaturen 

 ar jemnare fordelad under arets lopp. 



Det ilr saledes tydligt, att i en del af verlden, sa beliigen 

 som norra Europa, under vintern och den tidigare varen 

 kusterna af oceanen maste vara varmare tin det inre af konti- 

 nenten; mot sommaren deremot stiger temperaturen hasti- 

 gare i det inre Rysslaud an vid kusterna. Dot ilr siUedes 

 klart, att isotermen for noil grader mftste rora sig pa ett belt 

 annat siitt an isotermen for t. ex. + 12° C. 



En allman kiinncdom om de olika isotermernas rorelse 

 ofver vi\r verldsdel vore afven af ej obetydligt praktiskt 

 intrcsse. Vid bearbetniuiren af de fcnolomska iakttasfclscr. 

 som sedan Acre ar insilndas till meteoroloojiska observatoriet 



