168 AFDELNINGEN f6r MATEMATIK, ASTRONOMI OCH FYSIK. 



Under dessa sina arbeten gjorde Bahr den markvardiga. 

 iakttagelseu, att erbinjorden vid glodgning i gasbninnarlagan^ 

 oaktadt jorden dervid bibeholl sig i fast tilistand, egde for- 

 mao-an att o-ifva ett diskontinuerliqt spektrum, bestaende huf- 

 vudsakligast af vissa grona ocli roda Ijusmaxima, hvilka, en- ^ 

 lio-t BuNSEN, med fa undantag befunnits fullstiindigt koin- 

 cidera med de morka banden i erbinlosningarnas karakteri- 

 stiska absorptionsspektrum. Teckningar ofver sa val detta 

 lysande spektrum, som ofver absorptionsspektrum fran erbin- 

 jorden finner man i den af Bahr och Bunsen 1866 gemen- 

 samt utgifna af handlingen *. 



I borjan af 1870-talet underkastade Cleye ocli Hoglund 

 metallerna yttrium och erbium en utforlig kemisk under- 

 sokning och lyckades dervid skilja dem at. Mina spektral- 

 undersokningar med en del af det for molekularvigtsbestam- 

 nino-arna anvanda raaterialet ledde till det resultat, att de 

 forut gemensamma linierna nu visade sig tillhora yttrium 

 ensam. For bada kropparne hade antalet linier okat sig 

 hogst betydligt, men proportionsvis mest for erbium, der 

 antalet blifvit icke mindre an 8 ganger storre an forut. ** 

 I jemforelse med yttrium-linierna maste linierna for erbium 

 visserligen anses sasom svaga, men de utgjorde dock fullt 

 karakteristiska kannetecken for namnda amne och innefattade 

 bland sio- de egna, redan af Angstrom observerade erbium- 

 linierna. Spektral-undersokningarna vid denna tid gafvo 

 salunda icke nagon anledning att tro annat, an att erbium 

 var i spektroskopiskt hanseende fullstandigt kand. Det 

 visade sig dock snart, att fragan annu icke pa langt niir var 

 nojaktigt utredd. 



Marignac lyckades namligen 1878 uppvisa ***, att den 

 hittills bekanta erbinjorden utgjorde en blandning af tva 

 sins emellan olika jordarter, af hvilka den ena var farglos 

 och benamndes ytterhin, den andra fargad och utmarkt ge- 

 nom det redan forut kanda absorptionsspektrum, hvarfor den 

 sistniimnda jorden fortfarande fick heta erhin. Fragan blef 



* Annalen der Chimie u. Pharmacie von Fr. Wohler, etc. B. 137^ 

 s. 1, 1866. 



=^* K. Vetenskaps Akad:s Haudlingar, Stockholm 1873, B. 12, N:r 4. 

 *** Archives des sciences physiques et naturelles, Geneve 1878, Nov. 



