ARESCHOUG, KLIMATETS INFLYTANDE PA VAXTERNA. 75 



Om klimatets inflytande pa vaxternas orga- 

 nisation. 



Till de vigtigare fragor, som sysselsatta den narvarande ti- 

 dens naturforskuing, hor onekligen iifven den, som har till upp- 

 gift att utforska de krafter, hvilka bragt till stand den snart sagdt 

 oandliga rikedom pa olika lifsformer, som mota oss i natu- 

 ren. Forberedd genom den fysiologiska riktning, hvarpa natur- 

 forskningen under innevarande arhundrade inslagit, har den 

 asigten vunnit allt storre och storre ins teg, att namligen alia 

 dessa former ej rlro ursprungliga, att de ej redan i tidens 

 begynnelse framtradt fullt utbildade ocli fixerade, utan sma- 

 ningom utvecklat sig i foljd af en inre bildningsdrift och 

 under impiils af de olika yttre forhallanden, under hvilka 

 de lefvat. Bland dessa forhallanden hafva for vaxternas vid- 

 kommande de klimatiska varit de verksammaste. Redan det 

 faktum, att vaxter forekomma ofver allt pa jorden, der ett 

 for dem lampligt underlag erbjuder sig, och att de foljakt- 

 ligen aro utsatta for klimatets alia vexlingar, tyckes gifva 

 Add handen, att hos dem maste forefinnas atskilliga anord- 

 ningar, hvilka framkallats af de yttre lifsvilkoren genom ett 

 strafvande hos vaxten sjelf att ackomodera sig efter dessa, 

 och som i framsta rummet afse att bereda skydd emot tem- 

 peraturens ytterligheter. Till och med en flygtig blick pa 

 vaxtverlden i stort upptacker utan svarighet detta klimatets 

 inflytande pa vegetationen, i synnerhet den flerariga, som 

 mest har att kampa mot vexlingarna i det samma. Hvem 

 kanner ej, huruledes t. ex. den arktiska vegetationen till 

 storre delen sammansattcs af ortartade flerariga vaxtformer, 

 hvilkas ofvervintrande stammar aro nedsankta i jorden och 

 derigenom skyddade mot den stranga vinterkolden? Och de 

 fd vedartade former, som inga i den arktiska floran, forhalla 

 sig i detta hanseende pd samma satt. Deras foga utvecklade 

 pygmeiska stammar aro namligen dolda i jorden. Endast 

 de snart bortdoende bladen och blommorna hoja sig ofver 

 jordytan. I den kalla tempererade zonens vegetation moter 

 oss ett storre antal enAriga orter samt vedartade vaxter. 

 Sommaren iir namligen inom denna zon tillrackligt Idng for 



