ARESCHOUG, KLIMATETS INFLYTANDE PA VAXTERNA. 81 



klyfoppningar pa bladets undre sida. Palissad-parenkymet 

 ater igen tyckes vara en uteslutande eller foretradesvis assi- 

 milatorisk vafnad; genom sitt lage i bladets uppatvanda sida 

 kan denna vafnad direkt trafFas af solljuset, hvars stora be- 

 tydelse for de grona vaxternas assimilation ar staid utom 

 allt tvifvel. 



Ett vandt oga kan ofta utan synneiiig svarighet af bla- 

 dets organisation sluta sig till beskafFenbeten af de klimatiska 

 forballandena, under bvilka sjelfva vaxten lefvat. Det ar 

 icke blott ofverhudens beskaflPenbet ocb klyfoppningarnas 

 lage, utan afven palissad- ocb svamp-parenkymets relativa 

 maktigbet ocb byggnad, som modifieras af klimatet. 



Det torde kunna betraktas sasom sjelfklart, att ofver- 

 buden, som betacker hela vaxtkroppen, allra mest skall pa- 

 verkas af de klimatiska forballandena ocb afpassas for den 

 starkare eller svagare transspiration, som betingas af dessa 

 forballanden. Da ofverbudens yttervagg ar tunn ocb afven 

 i andra afseenden temligen oforandrad, i bvilket fall klyf- 

 oppningarna komma att ligga i jemnbojd med ofverbudcel- 

 lerDa, blifver bladens transspiration synnerligen liflig, bvil- 

 ket afven framgar af det faktum, att blad med en sa be- 

 skaffad ofverbud mycket bastigt forvissna. Ofverbuden tyckes 

 i detta fall lemna ett lattare tilltrade till luftens varme, 

 som derfor ocksa med oforminskad energie kan bringa det 

 ofverflodiga vattnet i gasform. Klyfoppningarnas lage i den 

 tunnvacrcriora ofverbuden ar afven sadant, att dessa orc^an 

 mer direkt utsattas for luftens inverkan. Denna organisa- 

 tion af ofverbuden karakteriserar i synnerbet bladen af sa- 

 dana vaxter, som lefva i ett kallare klimat, nar de tillika 

 vaxa i en vattenrik jord, men ar ej beller frammande for 

 vaxter i varmare zoner, niir de aro enariga ocb lefva i skugga. 



Vid forsta oofonkastet kunde det ma biinda forefalla na- 

 Stan oforklarligt, att ofverbudens organisation kan vara na- 

 got sa nar den samma bos vaxter, som lefva under sa olik- 

 artade yttre forb&llanden. Ofverensstilmmelsen torde emel- 

 lertid pa det siitt kunua forklaras, att i bada fallen en liflig 

 transspiration iir af noden. Niir sommarens temperatur ar 

 jemforelsevis lag ocb pa samma gang vattentillgangen riklig, 

 12:te Skandinavlska Naturforskaremotet. O 



