BLOMSTRAND, KEMIEN ATOMERNAS VETENSKAP. 101 



Att man dock ej harmed liimnit gransen for mojligheten 

 att soka i formel aterge atomernas lagring, visas af de for- 

 sok, som pa sista tiden gjorts att forklara afven den sar- 

 deles egendomliga art af isomerier, som med ett gemensamt 

 namn betecknas som fysikaliska isomerier, sa kallade emedan 

 olikheten i egenskaper, sasom det olika forhallandet till po- 

 lariseradt Ijus, den olika kristallformen o. s. v., pa intet satt 

 kan, sasom i forut anforda fall, forklaras genom de vanliga 

 kemiska formlerna. Sammansattningeu ar lika afven med 

 liansyn till den rationela konstitutionen. Detta forsok af 

 den hollandske kemikern yan't Hoff i hans arbete »La chi- 

 mie dans I'espaco) ar allt for markligt for att ej fortjena 

 med nagra oid omnamnas. Han soker orsaken till de namnda 

 isomerierna i det olika lage, som de fyra vid en kolatom 

 bundna atomerna eller atomgrupperna till denna och till 

 hvarandra intaga. Da de ej gerna kunna tankas ligga i ett 

 och samma plan, maste de namligen anses gemensamt bilda 

 en tetraeder omkrino- den hiir forut som det helas orrundval 

 betecknade atomen, under det a andra sidan formen af den 

 salunda uppkomna tetraedern tankes sta i naturligt beroende 

 af amneuas olika qvalitativa beskaffenhet, sasom medforande 

 ett relativt olika afstand fran centralatomen. Aro alia fyra 

 af samma slag sasom t. ex. ensamt vate i det enkla kolviltet 

 CH\ skulle saledes den af viiteatomerna bildade tetraedern 

 vara reguliiir. Intrader klor o. s. v., forandras formen pa olika 

 satt, men endast i det fall att alia fyra atomerna eller atom- 

 grupperna aro olika, t. ex. pa en gang vate, syre, klor och 

 kol, befinnas tva olika grupperingar vara mojliga, eller sa 

 att tva i ofrio^t fullkomliort lika tetraiidrar utsjora hvarandras 

 spegelbilder eller aro kristallografiskt uttryckt motsatt he- 

 miedriska till hvarandra. Tva isomera former skulle alltsa 

 i sadant fall vara mojliga med motsatta kristallografiska och 

 optiska egenskaper. * Det samma skulle blifva hiindelsen. 



* Dessa forhallanden framtrada sardeles enkelt och askMligt, om man, 

 sasom vid tillfallet skedde, later den centrala kolatomen utmarkas genom 

 en rund kula med fyra symmetriskt anbragta hal, hvari de olika langa 

 skaften till de hvar pa sitt satt fargade kulor, som tjena att l)cteckna de 

 fyra dervid bnndna atomerna eller atomgrupperna, efter behag instickas. 

 Perspektiviska teckningar i papperets lalan ge en mindre tillfredsstallande 



