NYSTROM, zSlLNERS METAFYSISKA TEORI. 151 



Hvad rummets nya egenskap, dess >;bugtigliet», skall vara, 

 ar OSS alldeles omojligt att fatta. Hvarfor ej lika gerna tala 

 om dess rakhet eller snedhet eller slingrighet eller spetsighet 

 o. s. v.? 



Rummets nya dimension omtalas pa ett sa kategoriskt, 

 men pa samma gang sa orimligt vis, och dess teori stodjes 

 medelst iakttagelser och argument af sa felaktig art, att 

 man omojligen kan varja sig fran att antaga en verklig 

 sinnesrubbning bos Zollner. vSinneslakarne aro dagligen i 

 tillfalle att bora alldeles enabanda resonnemanger bos sina 

 patienter; samma orubbliga tro pa riktigbeten i de mest 

 forvridna antaganden, slutledningar ocb sinnesvillor iakttager 

 man bos daren som bos den metafysiske Leipziger-astro- 

 nomenl Ocb icke desto mindre bar en klass af filosofer, 

 som om verklig vetenskaplig forskning blott ega en aflagsen 

 aning, blifvit slagna af en viss beundrande bapnad ofver den 

 nya »matematiska» upptackten, bvilken med det mest ko- 

 miska allvar forkunnas som ett bevis pa mojligbeten for 

 OSS att tranga djupare in i tingens innersta vasen an bvad 

 vetenskapen bittills ansett, d. v. s. bevis for mojligbeten af 

 en metafysish vetenskap! »Den gamla matematiken skall, 

 beter det, komma att i grund skakas af upptackten af den 

 fjerde dimensionen; matematikens principer aro ej langre 

 att anse sasom orubbliga ocb positiva. Naturvetenskapen 

 bar nu visat sig vara alldeles icke mer viss an metafysiken»! 

 Ett jubel bar uppstatt i det metafysiska lagret, ocb manga 

 dess representanter ocb stridskampar gripa nu, sedan fan- 

 tasi-metafysikens undergang synts temligen viss, kring den 

 Zollnerska teorien sasom drunknande krinsf ett balmstr&. 

 Pd liknande vis framballa de med en viss triumf, att en ocb 

 annan »tankare» pi\ sista tiden t\tagit sig att motbevisa New- 

 tons tyngdlag — ett annat bevis (for dcm) pc\ att >/natur- 

 vetenskapen ingalunda iir sakert grundlagd utan kan komma 

 att totalt omstortas». 



En framstaende matematiker, Rudel, yttrar i frdga om 

 rumsbegrepp med Acre an trenne dimensioner foljande be- 

 •tydelsefulla ord: 



