BLOMSTUAND, KEMIEN ATOMERNAS VETENSKAP. 103 



isomeri, da de bada hoger- och venstervridande och pa samma 

 gang hoger- och venster-hemiedriska vinsi/rorna forenade ge 

 den optiskt inaktiva och icke hemiedriskt utbildade drufsyran, 

 foljer likaledes af hypotesen i fraga. De tva vinsyrornas 

 molekuler skulle utgora motsatta asymmetriska tetraedrar 

 — den ena den andras spegelbild. Da bada triida till hopa 

 till ett gemensamt belt, blir den sammansatta molekulen 

 symmetrisk. 



Vi hafva harmed i fiygtiga drag redogjort for vara da- 

 gars atomteori, sa vidt den soker experimentelt tillgodogora 

 asigten om atomerna sasom genom inbordes lagring till 

 hvarandra bildande molekulen, hvaraf det hela utgores. 



Det ar emellertid, sasom latt inses, endast den ena sidan 

 af problem et, som dervid ifragakommit, atomerna i och for 

 sig sasom de skarpt begransade smadelar, hvaraf de olika 

 tingen utgoras. Att uppgiften ej ar inskrankt dertill, be- 

 hofver knappt anmarkas. Det andra ej mindre vigtiga spors- 

 malet maste blifva, hvad det ar for en kraft^ som samman- 

 haller dessa materiens minsta delar eller pa grund af im- 

 pulser fran olika hall allt efter deras olika art Later dem 

 omsatta siof med hvarandra till nva foreningsformer. 



Det var det stora i Berzelii atomteori, att den var och 

 for sin tid kunde vara i bada dessa hanseenden ett afslutadt 

 belt, en helgjuten teori ofver materien och de krafter, hvaraf 

 materien beherskas. Det kunde ej blifva tal om atomerna, 

 utan att pa samma gang togs hansyn till den pa deras olika 

 qvalitet beroende olika kraft, hvarmed de verkade. 



I denna mening ar var tids atomteori langt ifran sa 

 helgjuten som Berzelii for sin tid var. Utvecklingen bar 

 varit ensidig, och ju storre framstegen a ena sidan varit, 

 desto mer bar den andra sidan trangts i bakgrunden. Ocksa 

 den nya inblick vi i vara dagar vunnit i kraftcrnas vasende, 

 sasom antagligen alia endast yttringar af samma grundkraft, 

 bar ocksS, i viss man snarare undanskjutit an befrilmjat los- 

 ningen af sporsmalet om hvad den kemiska kraften s^som 

 sS,dan ar. Men om ocks^ denna motsatsens allt beherskande 

 lag, hvartill Berzelius ensamt i den mystiska elektiiciteteii 

 kunde finna ett fullt motstycke, om ocksi\ forhiiUandet mellan 



