TORELL, SVEIHGES KRISTALLINISKA BERGSLAG. 261 



■om Stockholm iir som bekant Sodermanlands gra gneis den 

 radande bergarten. Uti denna forekomma mindre partier 

 af en rod gneis. Bada dessa ofverga uti motsvarande gra- 

 niter. Att draga nagon verklig grans mellan gneisen och 

 graniten ar alldeles ornojligt, eraedan dessa bergarter oupp- 

 horligt ofverga uti hvarandra, Jemte dessa bada granit- 

 varieteter forekommer en tredje, hvilken pa grund af sin 

 vackra hvitsfra farg allmant blifvit anvand vid byggnads- 

 arbeten i Stockholm, sasom t. ex. vid Lejonbacken och 

 Vasabron. Denna granit har ej nagon motsvarande gneis, 

 men vid noggranu granskning af den morka gra gneisen 

 finner man, att den ofta successivt undergatt en mineral- 

 forandring till den nyss namda Ijusa graniten, hvilken for- 

 andring mycket ofta synes sta i samband med rubbningar 

 och bojningar inom. gneisen. Afven ser man ofta, att de 

 uti denna granit forekommande brottstvckena af orneis vid 

 kanterna liksom upplosas och ofverga uti granit. 



Afven i andra trakter af landet kunna samma iakt- 

 tagelser goras a sa kallad Stockholmsgranit. Sa t. ex. har 

 jag sett a polerade skifvor af den finkorniga granit, som 

 bearbetas a Malmon i Bohuslan, 'en fullt tydlig parallel- 

 struktur. Den vackra, fin- till medelkorniga grona granit- 

 varietet, som forekommer omkring Varberg, kan an vara 

 fuUkomligt massformig, an forete en tydlig parallelstruktur. 



Pa nagra af oarna inom kartbladet Gottenvik, sasom 

 Maro m. fl., forekommer en finkornig granit. Denna ar till 

 storre delcn fullkomli^t massformis; men erhaller ocksa dess 

 emellan en tydligt skiffrig struktur. Omkring dessa oar 

 forekommer ett storre antal andra oar med samma finkor- 

 niga granit, hvilken hiir upptriider i sd tat vexling med gneis, 

 att b&da bergarterna ej kunnat d kartan sarskiljas, utan blif- 

 vit betecknade sdsom gneis med granit. Afven hiir iir det 

 ofta ornojligt att draga en skarp grans emellan dessa bada 

 bergarter. Det ar knappast tankbart, att dessa bergarter 

 salunda blifvit blandade mod hvarandra, om de skulle hafva 

 ett alldeles olika ursprung; deremot har detta forhallaude 

 en ofverraskande llkliot med vissa foreteelser inom hvita- 

 lororna pi\ liven. Det iir nemligen iugalunda ovauligt att 



