282 AFDELNINGEN FOR MINERALOGI OCH GEOLOGI. 



2 Mile bredt, medens det i Virkeligheden er omtrent 7 Mile. 

 Ogsaa den geografiske Del af Kartarbejdet bar derfor maat- 

 tet faa mange Berigtigelser, dels af mig selv, dels af CoR- 



jSELIUSSEN. 



Udseendet af Xordland bar stor Ligbed med det syd- 

 lige Norge, kun er Fjeldene i det bele bojere, men des- 

 uagtet gives der mellem dem mangen en frugtbar Dal. Ad- 

 skillige Hojder er ber maalte: Mosadlen er 1000 m., Hatten 

 Fjeld 1120 ra., Susen Fjeld 1190 m., Kjerringtind 1500 m., 

 Oxetinderne endog 2080 m. o. H. Sulitjelmas bojeste Top 

 er efter Wahlenbergs Maaling 1879 m. boj ; dette Fjeld 

 bar 5 Toppe, bvoraf de 3 ligge i Norge, 2 i Sverige. 



Naar man kommer ind i Finmarken, mserker man strax, 

 at man er inde paa et andet geologisk Felt; Fjeldene bli- 

 ver lavere og Landet mere bedsekket; dette sidste gjaelder dog 

 naermest det Indre af Landet. Den centralt beliggende So 

 Jesjavre ligger ikke mere end 300 m. o. H., Karasjok 100 

 m. og Gaiserns bojeste Toppe (af det lappiske Ord Gaisa 

 o: en Tinde) naar ikke mere end 900 m. o. H. 



Af Gletscbere bar man i det nordlige Norge fire storre 

 Felter: 1. Svartisen mellem Ranen og Salten Fjorde, der 

 konkurerer med Landets storste, ffustedalsbraien, i Storrelse. 

 2. Frostisen mellem Tysfjord og Ofoten-Fjord. 3. Brseen ved 

 Jokulfjorden, den eneste af Betydenbed, der gaar i.Havet. 

 4. en mindre Gletscber paa Seiland. 



Idet jeg nu gaar over til den geologiske Bygning af 

 Landet nedenfra opad, maa jeg gjore opmgerksom paa, at 

 det under Undersogelserne viste sig, at Forsteningerne, der 

 skulde bjulpet ved Orienteringen, desv£erre ikke bar kunnet 

 findes paa andre Steder end Andoev. 



Med graa Farve er paa Kartet anlagt Grundfjeldets Lag 

 eller den saakaldte Urformation, bvorved jeg ikke skal op- 

 bolde mig, da den saa vel kjendes fra det sydlige Norge. 

 Kun skal jeg bemasrke, at Grundfjeldet i Varangerfjordens 

 indre Revier er meget massivt, forovrigt lagdelt med 

 tildels gode Skifre, Glimmer- og Hornblendeskifer samt 

 Kvartsiter, der muligens kunde udsondres, men ikke paa 

 de for Tiden tilstedeva^rende Karter. AUe disse Bergarter 



