JOHKSTRUP, KRYOLITEN I GRONLAXD. 235 



komme i Omgivelserne af den 4 — 5 Mile lange Arsuk-Fjord, 

 have, ligesom paa de fleste andre Steder i Syd-Gronland, en 

 temmelig ensformig Beskaffenhed, idet Hovedbjergarten gjen- 

 nemgaaende er graa Gnejs. Kun paa den store, nser Fjord- 

 mundingen beliggende Arsuk-0, saavelsom i Terragnet ^ord 

 for samme, er der nogen Afvexling i denne Ensfbrmiglied, 

 idet Gnejsen her gaar over til Glimmer skifer, Lerskifer og 

 Kvartsitskifer, og i enkelte Lag af de to sidstnaevnte findes 

 udviklet saa megen Grafit, at de blive til virkelige Grafit- 

 skifere. Lagene i Gnejsen og Skiferne have paa Arsuk-Oen, 

 saavelsom ]S^ord derfor, et nogenlunde regelmaessigt Fald af 

 50 — 60^ mod S; men paa de andie Steder langs Fjorden, 

 hvor den graa Gnejs er Hovedbjergarten, trasffes ikke ube- 

 tydelige Variationer i Strogets Retning saavelsom i Faldets 

 Storrelse. 



Foruden de saedvanlige svaermende Granitgange trseffes 

 i Gnejsen en Maengde nsesten lodrette Diahasgange af yderst 

 forskjellig Msegtighed. Disses Strygning er i Reglen enten 

 fra til V eller fra N til S, og man seer paa mange Ste- 

 der, at Fjordens Form i en vaesentlig Grad er betinget af 

 deres Retning, medens den paa andre Steder er mere af- 

 haengig af Gnejslagenes Strygning. 



Paa Fjordens Sydside og omtrent i dens Midte ligger 

 Tvigtut i en lille c. 3000 Fod bred og 4000 Fod dyb Dal, 

 der mod V., S. og 0. er begraendset af 1000 — 1300 Fod hoje 

 Fjelde, og den er kun aaben imod N. Hovedbjergarten i 

 Dalen er den samme g^xia Gnejs, som karakteriserer Arsuk- 

 Fjordens Omgivelser i Almindelighed, og medens Strygnings- 

 retningen er noo^enlunde reo-elmaessio- fra NV — SO, vexler 

 derimod Faldet mellem 30 — 80° mod SV, dosj saaledes at det 

 hyppigst er mellem 40 — 60°; og bar altsaa i det Hele taget 

 en noget bolgeformig Karakter. Gnejsen er paa nogle Ste- 

 der meget tykskifrig, og enkelte Lag kunne da have en saa 

 granitlignende Beskaffenhed, at den snarest maatte betegnes 

 som Granit-Gnejs. I den vestlige og sydlige Del af Dalen 

 traeffes fortrinsvis Horii.blendegneJH. 



Tva^rs over Dalen og gjennem Fjeldene paa begge Sider 

 af samme gaar der en indtil 80 Fod maigtig Dlabasgang^ 



