272 AFDELNINGEN FOR MINERALOGI OCH GEOLOGI. 



satta kemiens frandskaps- och fysikens sraaltningslagar. Det 

 forefoll talaren, som om sa val de fiesta (kanske ej alia) gra- 

 niter som de kristalliniska skiiFrarna vore af sedimentiirt 

 ursprung och forholle sig till hvarandra som sandasarna till 

 lerbiiddarna i vara losa jordlager. 



Professor Torell*: Att graniten har ett eruptivt ur- 

 sprung, var forut afven min uppfattuing, och sarskildt syn- 

 tes Stockholmsgraniten med sina brottstycken erbjuda ett 

 ojafaktigt bevis for sanningen haraf. Men denna forutfattade 

 asigt hafva fortsatta studier i naturen nodgat mig franga. 



— 1 sammanhang harmed ma omnamnas, att professor 

 Kjerulf sjelf for flera ar sedan under ett samtal med mig 

 vttrade tvifvel om de svenska geologiska kartornas tillfor- 

 litlighet i just foreliggande fraga, enar, sasom ban uttryckte 

 sig, man ser en granitfliick har, en annan der, under det att 

 graniten i Norge alltid upptrader sasom sammanhangande fait. 



Professor Kjerulf gjentog sin Anmodning om ikke her 

 at blive misforstaaet og sin Tak til Torell, fordi ban her 

 havde fremholdt og praeciseret sine Anskuelser, hvor uventet 

 det end nu kom paa. Torell, som vi saa meget forresten 

 kunde beundre, kunde vi dog her ikke folge, allermindst 

 med Argiimenter fra stribet Struktur, Brudstykker i Rad, 

 uvisse Graendser og Overgange. Taleren var ikke saa let 

 at overvinde. Gneisen var icke det letteste Felt at vinde 

 igjennem; men ligeoverfor Sporgsmaalet om Graniten var 

 man jo ikke saaledes stillet i Norge, at man nodvendigvis 

 skulde gaa efter Misvisningen; thi Graniten bryder igjennem 

 saa meget andet, som ikke er Gneis. Hvad den citerede 

 Ytring angik, om den ikke var et heukastet Ord after din- 

 ner, saa maatte den vel have betegnet Uoverensstemmelser, 

 som viste sig lagttagere imellem, ogsaa i de successivt pu- 

 blicerede Kartblad; thi Gneisen havde sine Vanskeligheder. 



— Tilsidst maatte Taleren endnu tillaegge et til Oplysning. 

 Naar Torell havde talt om »forutfattade asigterj', vilde Ta- 

 leren, hvis dette skulde betyde forudfattede Anskuelser, op- 



* Referatet meddeladt af talaren. 



