316 AFDELNINGEN FOR INGENi6rSYETENSKAP. 



rigl'iet till dessa tatt bebyggda, hogt odlade flodtrakter, och 

 vi ega icke heller nagra sa stora vattendrag som Tysklands 

 stone floder. Vara floddalar se ocksa helt annorlunda ut; 

 landets geologiska formationer, hvilka i grund och botten 

 bestamma dess hydrografiska forhallanden, aro hos oss helt 

 annorlunda beskaffade. Vara vattensystem hafva, sasom be- 

 kant, i allmanhet en mycket langstrackt form, afven der de 

 till en stor del besta af sjoar, och alia dessa langstrackta 

 vattenledningar innefattas dessutom ofta mellan de for Skan- 

 dinavien eo;endomlio;a lano^strackta asbildnino;arna, inneslutande 

 ganska smala dalar, hvilket gor, att det inflytande, som ett 

 vattendrags natiirligen vexlande vattenmangd kan utofva pa 

 sin omgifning, icke blir sa stort, som det maste vara i de 

 trakter, der floden flyter fram ofver ett jemforelsevis slatt 

 land. — I Norge ar denna vattensystemens karakter niistan 

 iinnu mera utpraglad an hos oss. Danmarks vattendrag der- 

 emot likna i detta afseende mera norra Tysklands laglanders, 

 men Danmark har a andra sidan blott smd vattendrag, hvil- 

 ket torde vara anledningen till att der, atminstone sa vidt 

 jag kiinner, icke nagra hydrografiska undersokningar i storre 

 utstracknino; blifvit utforda. Oaktadt salunda forhallandena 

 harutinnan i Sverige och Norge aro betydligt olika med Tysk- 

 lands forhallanden, torde det icke desto mindre vara skal att 

 undersoka, huruvida icke afven hos oss manga varderika upp- 

 lysningar skuUe kunna hemtas ur sadana hydrografiska under- 

 sokningar. Vi korama da till fragans forsta del, som lyder: 

 i hvilka afseenden kan i allmanhet ett land hafva gagn af 

 sadana omfattande hydrografiska undersokningar, som vi sett 

 utforas t. ex. i Tyskland? Derpa vill jag svara: hufvudsak- 

 ligen i tre olika afseenden, namligen 1) i afseende pa jord- 

 bruket, 2) i afseende pa sjofarten och 3) i afseende pa den 

 mekaniska industrieii, och olikheten mellan de olika liinderna 

 i afseende pa inbyggarnes intresse for anstallandet af dy- 

 lika undersokningar torde val egentligen icke bero pa nagot 

 annat an, huruvida det ena eller det andra af de tre namnda 

 intressena ar det, som for det ifragavarande landet har den 

 storsta betydelsen. Sa t. ex. beror den skilnad, jag i borjan 

 af mitt anforande anmarkte mellan Sverige och Tyskland i 



