318 AFDELNINGEN FOE INGENIOESVETENSKAP. 



med ar ytterst svart, nar ett sadant foretag skall sattas i gang, 

 att o-ora dertili erforderlio;a undersoknincrar inom rimlio' tid 

 och for rimlig kostnad. Det Hgger namligen. i sakens natur, 

 att dessa undersokninsfar, innan de kunna fa naofot verklic^t 

 statistiskt varde, maste hafva lang tid pa sig, och deri Hgger 

 just hiifvudskalet for att icke uppskjuta med anstallandet af 

 dylika iindersokningar till det ogonblick, da man behofver 

 veta resultaten deraf. Dessutom inskriinka sig de observa- 

 tioner, som hittills blifvit gjorda i afseende pa vara svenska 

 sjoar, uteslutande till vattenstandsobservationer. Vi hafva 

 namligen for vissa sjoar i vart land sedan ganska manga ar 

 tillbaka regelbundna anteckningar om vattenstandet, och deraf 

 kan man naturligen afven finna vattenstandsvariationernas 

 storlek, afvensom medelvattenstandet for ett visst ar eller 

 en viss manad o. s. v.; men alia de upplysniugar, man kan 

 fa, inskranka sig dock till dessa vattenstandsobservationer, 

 och jag skulle nii just vilja fasta uppmarksamheten pa, att 

 detta dock ar alldeles otillrackligt for uppgorandet af ett 

 palitligt forslag till en sjosankning. Hvar och en af de sjoar, 

 som har iiro i fraa^a, uta:or namlio-en en del af ett samman- 

 hiingande vattensystem med rinnande vatten eller, med andra 

 ord, ar blott en storre utvidornins: af en flod, namliiien en 

 sa pass stor utvidgning, att vattnets synbara hastighet for- 

 svunnit, sa att vattendraget fatt karakteren af en sjo, ehuru 

 det incrar sasom del af ett rinnande vattendrasj: men man 

 far icke glomma att, afven om vattnets hastighet ar for liten 

 for att kunna observeras, sa rinner dock vattnet alltid in i 

 sjon vid dess ena iinda och ut ur densamma vid den andra. 

 Xar man derfore inskriinker sig till att observera det vatten- 

 stand, som eger rum i en sjo t. ex. for hvarje dag, sa stu- 

 derar man blott en viss verkan af vattnets rorelse genom 

 sjon, men man erhaller icke nagon kannedom om denna ro- 

 relse sjelf eller om de vattenmassor, som aro stadda i denna 

 rorelse. Men hvarje sjo, som pa det sattet utgor en del af 

 ett belt vattensystem, tjenstgor alltid i nagon man sasom en 

 regleringsbassin eller ett magasin for en viss del af flod- 

 vattnet och maste derfore mangen gang under arets lopp i 

 vasentlig man forandra vattenafloppsforhallandena for de ne- 



