OM HYDROGRAFISKA UXDERSOKXINGAR. 321 



stallen i vart land vattentilloranDfen ar sa riklig;, att man pa 

 forband utau alia miitningar kan se, att den ar tillracklig, 

 men detta Inndrar icke, att det dock hos oss existerar en 

 icke obetydlig industri, byggd pa vattenkraft, pa stallen der 

 vattentillgangen icke ar sa palitlig utaa stundom forbytes i 

 vattenbrist. Det ar derfore naturligt, att, om ett misstag i 

 det afseendet skall kunna forebyggas vid en ny industriel 

 anlaggning, det icke ar nog med att veta, huru stor vatten- 

 tillgangen i allmanbet ar, utan man maste iifven kiinna for- 

 delningen af vattenmangden pa de sarskilda arstiderna och 

 de olika aren: ocb da man tvdliffen icke med sdkerhet kan 

 parilkna mera an den minsta vattenmangden, som brnkar 

 forekomma, sa ar det foljaktligen nodvandigt att framfor 

 allt taga reda pa detta minimum, och dertill fordras tydligen 

 lanffvario'a och mano-ario-a undersoknino-ar och iemforelser. 

 Dessutom finnes det vattendrao- som A^sserlis^en icke af 



C ' c 



naturen aro fullt lampliga till utforande af industriela an- 

 laggningar, men som kunna goras dertill passande genom 

 att vidtaga nodiga atgiirder till en battre hushallniug med 

 vattnet, om man blott bar noggranna och palitliga hydro- 

 grafiska nndersokningar att stodja sina berakningar pa. Ge- 

 nom dylika ato-iirder, skulle man ock siikerlisren i viiseutlio- 



./ C " c c 



man kunna befria var vattenverksindustri fran den stiindiga 

 oro for vattenbrist, hvaraf den for niirvarande lider. 



Jag tror saledes, att vi hiir i Sverige och siikerligen 

 iifven i Xorge hafva vigtiga orsaker, som tala for anstal- 

 landet af omfattande hydrografiska undersokningar pA de 

 viojtio-aste vattendrafjen i de bjxda liinderna, om ocksa dessa 



DC D ' 



skill icke aro de samma som. giilla i liinderna pa kontinenteu. 

 Jag bar emellertid sa liinge upptagit tiden med utredaudet 

 af den forsta delen af miu friWa, att iao; nu ofverlcmnar At 

 de niirvarande herrarne att efter det intresse, de kunna linua 

 i fr^gan, antingen bringa ilfven den scnare delen deraf pA 

 tal, eller ock lata den falla. 



Direktor fJENSEN kunde som den, der havde noijen Er- 



' c 



faring med Hensyn til Vasdragcnes Bcnyttelsc, udtalo sin 

 Tilfrcdshcd med det af Almqvist frcmsatte Forslag. ]\Iange 

 12:te Shnndinaviska Nat hi- for share motet. 21 



