OM HYDROGRAFISKA UNDERSOKNINGAR. 329 



och man kanner alldeles for litet till en mangd forhallanden, 

 som dervid aro af vigt. Sa t. ex. aro resultaten af under- 

 sokningarna i afseende pa afdunstningen har sa litet kanda, 

 att man icke, atminstone sa vidt jag vet, vid iippgorandet 

 af forslag till vattenaftappningar faster det ringaste afseende 

 pa infljtandet deraf, som dock i vissa fall kan betydligt 

 inverka pa dylika arbeten. Och sarskildt med afseende pa 

 tillgodogorandet af vattenkraften ar var kunskap allt for 

 ofullstandig till foljd af bristande undersokningar om huru 

 stor proportion af nederborden, som verkligen kan tillgodo- 

 Sforas. Dervid inverkar natiirli2:en olika slas; af mark och 

 ofriga lokala forhallanden i manga hanseenden. En annan 

 sardeles vigtig fraga, som harmed star i samband, ar den, 

 hvilket inflytande afrodjande af skog har pa klimatet. Att 

 ater afrodjandet af skogen inverkar pa vattenhojden i flo- 

 derna, sa att vattnets stigning derefter sker pa olika tider 

 och med storre haftighet an hvad forut var fallet, det fram- 

 gar t. ex. af forhallandena i Frankrike och paflere andra stallen 

 i det sydliga Europa, der ofversvamningarnas storlek till- 

 tagit i fruktansvard grad under de senare aren, ochjagtror 

 ocksa, att denna oliigenhet i nagon man borjat visa sig af- 

 ven hos oss, ehuru icke i sa hog grad som i andra lander 

 af det enkla skill, att skogsafverkningen annu icke antagit 

 sa stora proportioner. 



Slutligen ber jag att, med afseende pa tillgodogorandet 

 af vattenkraften sdsom drifkraft, fd fasta uppmarksamheten 

 p4 ett forhallande, som pa sina stallen eger rum i Amerika 

 for att forskaflPa mindre bemedlade fabrikanter tillgang till 

 billig drifkraft och saledes gora afven dem delaktiga af for- 

 delen att kunna anviinda det billigare maskinarbetet framfor 

 handarbetet. Der hafva niimligen af kapitalister bildats bolag, 

 som bekostat utforandet af vattenbyggnader och vattenled- 

 ningar, friln hvilka senare mot billigt pris drifkraft kan fa 

 hyras. I Sverige, med den stora tillgdng pa drifkraft vi 

 hiir hafva i vAra vattcndrag, anser jag, att vi sarskildt borde 

 beakta detta siitt att stiilla var billiga drifkraft mera till 

 industriens tjenst, iiu hvad som uu kan ske — genom att 

 niimlii'en iifven gora mindre industriidkarc och fabrikanter 



