OM HYDRO GRAFISKA UNDERSOKXINGAR. 331 



Kapten Carlsund: 



Till denna fraga hora utan tvifvel de lagstiftnina-sat- 

 garder, som pa senare tider blifvit vidtagna. Sarskildt af- 

 handlades en hit horande fraga lange och vidlyftigt vid 

 sistlidne riksdag. Jordbruksintresset var liinge emot att 

 expropriation for vattenverks rakning skulle fa ega rum, 

 livarom friherre Hugo Hamilton hade framstalt forslao- men 

 efter langa ofverlaggningar forenade sig slutligen bada kam- 

 rarne om det beslut, att expropriation af jord omkring vatten- 

 drag och sjoar skall fa ega rum mot 50 procents ersattning 

 utofver jordens uppskattade varde, och detta lyckliga re- 

 sultat kommer val, sasom jag hoppas, att snart blifva lag, 

 ty det finnes ingen anledning att formoda, att Kongl. Maj:t 

 skall vagra sanktion pa ett sadant beslut. Nar saledes denna 

 lag kommer till stand, sa fa vi en utviig, som vi forut sak- 

 nade, att kunna reglera vattenhojden i vara sjoar, ty forut 

 var det i detta afseende hos oss alldeles pa samma sittt som 

 i den polska riksdagen, eller att hvarje medlem hade ab- 

 solut veto, hvaraf foljden blef fullkomlig upplosuing af hela 

 samhallet. Xu kan deremot, sasom namnt, expropriation 

 fa ega rum i afseende pa vattenverk. 



Professor Almqvist: 



Det ar verklisren icke sa latt att efterkomma den be- 

 garan, som den nast foregaende talaren stalde till mig om 

 att jag skulle framstalla ett praktiskt forslag att afhjelpa de 

 olagenheter han omnamnde, och jag vill heller icke forsoka 

 att nu gora det. Emellertid torde vi alia vara ofverens 

 derom, att dessa pa manga hit horande omraden sig fore- 

 teende olagenheter i grund och botten bero pa var bristande 

 kannedom om vara vattendrags natur, sam.t om vattenaf- 

 loppets storlek och beskaficnhet sa viil under olika ar som 

 under de sarskilda i\rens olika arstider. Hvad som derfore 

 i forsta rummct maste goras, om det onda skall i grund 

 kunna utrotas, iir att undanrodja denna okunnighet genom 

 att anstiilla biittre och fullkomligare hydrografiska under- 

 sokningar, och vi komma sillunda in pi\ den senare delen 

 af fragan, som lyder: huru skola de hydrografiska under- 



