368 AFDELXINGEX FOE IXGENIOESVETENSEAP. 



Maaske vil BetragtniDgen af hosstaaende lille Figur tjene 

 til at belyse deu foreliggende Opgave. 



\ 



/ 



B 



/ 



\ 



Lad A — B forestille en international, daglig befserdet 

 Trafiklinie (Postvej) mellem to Lande; Punkterne ^ og ^ 

 repraesenterer da Tilknytningspunkterne i de to Lande, de 

 Steder, hvor den for begge Lande faelles, internationale Trans- 

 port horer op, og hvorfra Fordelingen i hvert Land af den 

 samlede Transport foregaar ad de fra A og B utstraalende 

 indenlandske Kommunikationslinier. 



Det kommer nu altsaa an paa at bestemme Beliggen- 

 beden af disse to Punkter A og B, der er forskjellige for 

 hvert Par Lande. Dersom man kunde taenke sig, at et Land 

 kun havde et Beroringspunkt med et andet, at f. Ex. Sve- 

 rige kun ved Stockholm stod i kommerciel (postal) Forbin- 

 delse med Tyskland og i dette Land kun med Lubeck, saa 

 er det klart, at Stockholm og Lubeck var de for disse to 

 Lande bestemmende Punkter for Retninsjen af den inter- 

 nationale Kommunikationslinie Sverige — Tyskland. Men Tra- 

 fiken mellem de to Lande er fordelt mellem en Maengde 

 Steder og Havne, der i Sverige ligger langs Kysten lige fra 

 Haparanda til Stromstad, og i Tyskland paa samme Maade 

 berorer ikke alene hele Kyststrsekningen ved Ostersoen og 

 Nordsoen, men ogsaa der, saavel som i Sverige, omfatter 

 Steder, der ligger inde i Landet. i\lan maa altsaa opsoge 

 JMidtpunktet i hele denne spredte Bevasgelse, det Sted, der 

 ligger midt i den kommercielle Trafik, og som jeg bar givet 

 Kavn af det kommercielle Tyngdejninkt. Hvorledes bestemmes 

 da Beliggenheden af dette Punkt, i hvilket altsaa Trafiken 

 mellem de to Lande maa taenkes koncentreret? Ganske paa 

 samme I\Iaade som Tyngdepunktet i et System af Vaegte, 

 der her repr^senteres af de kommercielle Enheder eller — 

 hvad der er det samme — af den internationale Telegraf- 

 trafik, sammenholdt med den geosfrafiske Position af hver 



