382 AFDELNINGEN f6r INGENIORSVETENSKAP. 



keltc Provestykkers Modstand mod Sonderrivning vare me- 

 o-et smaa, saa at man ikke risikerede at begaa nogen Uret- 

 fserdis;lied ved at gaa ud fra Gjennemsnitstallene, isaer da 

 der jo selvfolgellg altid blev indrommet en lille Tolerance. 

 Det syntes derfor heller ikke Taleren at vsere noget foru- 

 roligende i, at de forskjellige Undersogere for samme Ce- 

 ment fik afvigende Resultater, da der jo kun var Tale om 

 Sammenligning mellem forskjellige Varers Godhed. Man 

 behovede ikke at sonde Folk til Tyskiand for at Isere at 

 tilberede Provestykkerne; men man maatte blot sorge for 

 altid at benytte de samme Personer til Undersogelserne. 

 Forsaavidt det drejede sig om Bedommelsen af de Tilbud, 

 der fremkom ved Licitationer, brugte man ved Kjobenliavns 

 Kloakvaesen at forlange indsendt en Provetonde samtidig 

 med hvert Tilbud, der skulde vsere bindende i 6 Uger; i dette 

 Tidsrnm gjordes der Undersogelser med de tilbudte Ce- 

 menter, og endelig sammenholdtes Resultaterne af Styrke- 

 proverne med Priserne, hvorefter Valget retfserdigen kunde 

 trasffes, og Provetondens Styrke og ovrige Forhpld regnedes 

 da som Norm for hele Lcverancen. 



Ingenior Fe. Berg: 



Pa samma gang som jag maste medgifva, att dessa tals 

 hojd icke iir nagonting, som ar vardt att siirskildt efterstrafva, 

 far jag dock anmarka mot den siste talaren, att, ehuru talens 

 hojd icke har nagonting att betyda for sadana ingeniorer, 

 som en liiogre tid sysselsatt sig med att lata profva cement, 

 den dock vid kop af cem.ent har sin stora betydelse for den 

 stora allmanheten, som icke varit vand att lata profva sitt 

 cement och derfore tror, att dessa tal arc absolut riktiwi. 



Jag har forordat der.na sak icke derfore, att den ar nod- 

 vandig for de herrar ingeniorer, som sta i spetsen for stor- 

 artade arbeten for statens eller natron stads raknino", utan 

 pa det att profningen af cement matte fa betydelse icke 

 blott for det stora arbetet utan afven for den aHmanna for- 

 brukningen. Sasom sakerna nu sta scr man namligen, huru 

 allmanheten oupphorligen blir bedragen, derigenom att tal 

 for den anforas, erhallna fran olika station ei'. Det iir sa- 



