HOFFSTEDT, OM TEGELDIMENSIONER. 399 



Dcrcftcr hoU lektor Hoffstedt foljandc foredrag: Dm 

 de lampligastc tegeldirn ensioner: 



Den fraga, som jag blifvit anmodad att inlcda, lyder: 

 hvilka iiro de liinipligastc tcgeldimensioner? 



Denna fraga bar sa att saga sjelfrnant stiilt sig pa dag- 

 ordningcn sarskildt for vfirt land, ty sasom bekant skall det 

 metriska systemet snart hiir inforas, och med dess inforande 

 folja afvcn atskilliga justeringar af en mangd inom bygg- 

 nadsomradet forekommande detaljer med afseende pa mtit- 

 ten. Men dessutom bar fragan ctt mera allmiint intresse, 

 som tordc kunna kaUas gemensamt for de tre nordiska ri- 

 kena, ty det ligger ju i sakens natur, att, om man kiindc 

 komma till enhet i afseende pa tegeldimcnsionerna, detta 

 skulle liinda till fordel icke blott for konsumenterna, som 

 da visste, att de bvar som belst kunde fa tegel af samma 

 dimensioner, utan iifven for tegelfabrikanterna sjelfva, som, 

 om de bade dylika mera allmant gallande matt pa sitt tegel, 

 deric-cnom kunde vara sakrare att vinna afsattninf; for sin 

 vara. En annan omstiindigbet, som barvid afven borde be- 

 aktas, ar den, att det vid de numera sa allmiinna ofFentliga 

 tiiflingarna for uppgorande af forslag till mera monumentala 

 byggnader, vore i bog grad onskvilrdt att bafva ett sadant 

 uormalmatt gemensamt for atminstone de nordiska lilnderna, 

 ty detta skulle vasentligen underliitta bedomandet af de olika 

 forslagen, bvilket nu ofta moter svarigbeter pa grund af 

 bristande enbet i detta afseende. 



Fragans speciela intresse for oss ligger emellertid deri, 

 att tegeldimcnsionerna bar variera sa mycket, att man nii- 

 stan kan siiga, att bvarje tegelbruk bar sina siirskilda di- 

 mensioner pa sitt tegel. 



Det iir saledes i bog grad onskligt att kunna la nagon 

 enbet bilrutinnan. Dcrtill kommcr, att en omjustcring af 

 tegeldimensionerna iindock snart waste goras, emcdan vi 

 nu niirma oss tidpunkten Air flet obligatoriska infcn-andct ai" 

 metorsystcmet. Fragan blir (hi, buruvi(hi, vid det forbal- 

 laiubi att on iusterln*^ nodviindiij^t maste iroras, det icke vorc 

 biist att pa fihliand bestiimma ett gemensamt iioi'inalvtdtt for 



