OM NATURALHISTORIEXS STALLNING VID LAEOVERKEN. 459 



Fysik fra Skolen, og disse Fag bleve da ogsaa Igeste i 

 de to overste Klasser oo- endda litet Iseno-ere nede. Der 

 var saa mange Faenomener, med hvis Xatur Disciplen 

 maatte gjore Bekjendtskab, naar ban da ikke skulde staa 

 overfor dem som overfor noget Overnaturligt og altsaa 

 komme til at staa paa et mere antikveret Standpunkt. 

 Som Resume altsaa gjaldt for Danmarks Vedkommende, 

 at den zoologiske Undervisning var fuldkommen tilfreds- 

 stillende, den botaniske derimod mindre tilfredsstillende; 

 men man vilde ikke kunne komme videre, med min- 

 dre der blev slaaet betydeligt af paa Sprogene, navnlig de 

 dode. Han kunde derfor ikke onske Danmark medoptagen 

 under den foreslaaede Resolution; men ban troede da ogsaa, 

 at det vilde vaere saa meget beldigere, at den kun kom til 

 at omfatte Sverige, idet den saa vilde kunne fremtraede med 

 et saa meg-et storre Eftertrvk. Tog man derimod de andre 

 Lande med, vilde det let kunde indvendes: saa gait er det 

 dog heller ikke alle Vegne i Xorden. Saa vidt ban kunde 

 skjonne, var den botaniske Undervisning i Sverige fuld- 

 stsendig utilfredsstillende. 



Taleren gav derefter nogle Oplysninger om den af bam 

 berorte Censorinstitution i Danmark. De tre Universitets- 

 laerere : Matematikeren Steen, Historikeren Holm og Sprog- 

 raanden Thomsen, danne en Examensinspektion, der for- 

 delte Landet imellem sig, og bver isaer, naar Examen om 

 Sommeren skulde boldes, benvendte sig til forskjellige. en- 

 ten ved Universitetet eller ved Skolerne ansatte Laerere el- 

 ler Andre, der maatte antages at bave nogenlunde Forstand 

 paa Undervisning og paa de Fordringer, der burde stilles. 

 Det var da et ikke ganske ringe Antal Personer, der blcv 

 sat i Yirksomhed; i Aar vare saaledes benved 50 IMaend i 

 Aktivitet som Censorer rundt omkring i Landet. Disse Cen- 

 sorer fik Rcjsediaeter og endvidere et Honorar af en Krone 

 for bver Karakter de gav, bvad der kunde blive et ikke 

 ganske ringe Tillapg til de knappe Indta^'gter, Mange af dem 

 bavdc. Der var Ulcmper ved dcnue Institution, men ogsaa 

 mange Fordele, og ban var mest tilbojclig til at betragte 

 den med gunstige Blikke. Den virkcde stimulercude paa 



