OFVERLAGGNING OM FRAGOR ANG. FISKERIERNA. 509 



att gifva ett begrepp om clettas varde, ma eriaras, att, en- 

 ligt en berakning, som aterliDnes i det arbete, jag nyss ci- 

 terade, af den under ar 1878 i Skotland fangade sillen for- 

 brukades inom landet for omkring 100,000 och fordes till 

 utlandet for omkring en million pimd sterling. Med led- 

 ning af de uppgifter, Nilsson lemnat om vart forna sillliske, 

 har jag trott mig finna, att detta motsvarat ett storre ka- 

 pital an nao;ot for narvarande kiindt fiske. Har forelio-o-er 

 saledes en fraga af utomordentlig betydelse. Det torde for 

 ofrigt ingalunda vara nog: att fano-a den sill, som gar in till 

 kusten, och hvilken tyckes vara en sorts ung sill, som ofta 

 atfoljer den gamla. Finnes utanfor Bohusliin fullgod sill, kan 

 den naturligtvis ocksa fiskas, ty de svarigheter, som dervid 

 kunna mota, iiro naturlio-tvis icke oofvervinnelio-a. jMan be- 

 drifver ju stora fangster i de mest otillgangliga delar af 

 Ishafvet, skulle man da icke ocksa kunna fiska under vin- 

 tern utanfor den bohuslanska kusten. Verkliga forhallandet 

 iir emellertid, att Bohuslans fiskare kommit ur vanan att 

 f^ncra sill. Da detta fiske boriade, hette det flere gano-er 

 fran Norge, att vara fiskare icke forstodo sig pa saken, att 

 de icke kunde behandla fisken, och att de ej hade nagon 

 erfarenhet om drifgarnsiisket. Nagra fa forsok harmed iiro, 

 sasom forut iiiimnts, visserligen gjorda, men dem far man 

 icke tillmata nagon storre betydelse, da de icke utforts med 

 erforderlig sakkanne^lom och planmessighet. Det ar emel- 

 lertid att hoppas, att, sedan sillen nu synes hafva borjat att 

 a nyo ga till pa kusten i storre miingd, frdgan skall fa sin 

 slutliga losning, och praktiskt kan detta bast ske pa experi- 

 mentel viig, hvarom iifvon hushallningssallskapen torde komma 

 iitt draga forsorg. 



Slutligen ma ej Icmnas oanmiirkt, att i Bohusliin finnes 

 on mycket bestiimd obeniigcnhet for drifgarnsiisket, emedan 

 man iir ofvertygad, att detta menligt inverkar pa kustlisket. 

 Kustiiskaren skuHe, heter dot, icke kunna tortjona sa myc- 

 ket, om hvcm som heist linge konkurrera med ett aunat 

 f'Angstsiitt. 



I Norge, der drifgarnsiisket forut icke mycket anvilndts, 

 liir, enligt upplysninnar, som jag nyligen erhAllit, detsamma 



