100 ANDRA ALLMANNA SAMMANKOMSTEN. 



mojligt ifran livarandra. I korthet sagdt, tre olika biklor- 

 benzoler maste vara tankbara. 



Stannar deremot substitutionen vid intradet af en enda 

 kloratom, maste det vara fullkomligt likgiltigt, hvar den 

 kommer. I en sluten kedja aro alia lilnkarne i fullkomligt 

 samma stallnins: till hvarandra. Endast en monoklorbenzol 

 kan existera — ocli sa vidare. 



Det markliga ar nu, att hvad salunda maste folja af vara 

 koDStruktioner med traklossarne eller bokstafstecknen ocksa 

 fullstandigt bekraftas af det kemiska experimentet, ocli att 

 salunda af den enkla satsen, att de sex kolatomerna i ben- 

 zolen binda livar sin kolatom (forst med bestamdhet uttalad 

 ocb tillgodogjord af Kekule i medlet af 1860-talet), framgatt 

 en teori for de aromatiska kropparne, med hvars genom- 

 forande i de minsta detaljer flertalet af de sista artiondenas 

 kemister varit oafiiitligt sysselsatta. 



De anforda exemplen torde tillriickligt visa, huru ytter- 

 ligt simpel den kemiska atomteorien iir och huru enkelt den 

 resonnerar, i det den bygger med sina atomtecken liksom 

 barnen sina bus af trabitar eller kortlappar, om ocksa med 

 den visserligen mycket vigtiga inskrankning, hvartill bekant- 

 skapen med byggnadsmaterialets qvautitativa och qvalitativa 

 egenskaper nodvandigt foranleder. 



Men a andra sidan torde ocksa tillrackligt af dem framga, 

 hvilka underbart rika konseqvenser folja af de enkla pre- 

 misserna. 



Pa isomerierna profvade redan Berzelius sin atom- 

 teoris giltighet. Myrsyreetyletern och attiksyremetyletern 

 (CHIOX'H^O och C-H^O.CHO, bada C^H'^O") anfordes 

 tidigt sasom da tillgangliga talande bevis derfor. Sasom 

 atomteorien i vara dagar utvecklat sig, kunde den narvarande 

 kemieu med fog betecknas som isomerieomas kemi. 



Och dock tvekar man annu att tala om en atomernas 

 la2:rino- i rummet, tvekar man iinnu att antag'a atomernas 

 tillvaro fran kemikerns standpunkt tillrackligt bevisad. * 



* ))"\Vie die Atome wirklicli angeordnet sind, werden wir nie erfahren 

 — — , da eben Atome keine sinnliclien Wesen sindo, heter det t. ex. annu 

 hos Albrecht Eau i bans fortjenstfulla arbete »Uber die Entwickelung 

 der modernen Chemie" 1879. 



