BLOMSTRAND, KEMIEN ATOMERNAS VETENSKAP. ■ 95 



odelbara molekulerna, eller att. i full ofverensstammelse med 

 fysikens resultat, alia molekuler i gasform intaga samma 

 rum och detta jemnt dubbelt sa stort som volumen af en- 

 hetsatomen. Att ocksa denna sats, sasom nu allt jemt fram- 

 halles, blifvit uttalad redan uagra fa ar efter Gay Lussacs 

 upptackt (af italienaren Ayogadro 1811) men lemnad utan 

 uppmarksamhet, ar ej underligare an att t. ex. fransmannen 

 Jean Ret mer an hundra ar fore Layoisier utfort bans grund- 

 laggande forsok rorande tyngdens betydelse och i alio pa 

 samma satt tolkat dess resultat. Faststallandet af atom- 

 vigterna hade tillrackligt tagit uppmarksamlieten i ansprak 

 under de artionden, som narmast foljde efter de epokgorande 

 Gay-Lussacska forsoken. Den vidgade synkrets, som med 

 molekulbegreppets inforande oppnades, var en senare tid 

 forbeballen. Emellertid hade kemien salunda sasom liiran 

 om atomerna fatt pa en gang sin fulla begransning fran och 

 sin naturliga ofvergang till fysiken sasom laran om mole- 

 kulerna. 



Hvilken genomgripande betydelse det kan ligga i in- 

 forandet af ett sarskildt namn pa ett vetenskapligt begrepp, 

 som forut val tillampats men icke med namn belagts, visar 

 sig ej mindre pafallande i den andra stora upptackt, som 

 vi rakna sasom var moderna kemis ara och berommelse, 

 med ett ord i upptackten af atomvdrdet eller de olika am- 

 nenas olika formaga att till flere eller farre atomer binda 

 ett annat. Att t. ex. vate, aluminium, kol forena sig med 

 syre i olika forhallanden, tva atomer med en, tva med tre, 

 en med tva, viste man af gammalt; att de multipla for- 

 hallanden, hvaruti qvafvet forenar sig med syret, ha sin 

 grans i salpetersyran med fcm atomer syre, framgick redan 

 af Daltons forsok; att tva olika basiska oxider hos samma 

 metall, sasom jernoxidul och jernoxid, utgora orubbligt gifna 

 normer for motsvarande klorider, bromider, sulfider o. s. v.^ 

 var af det forsta, hvarpa nyborjaren i kerai af gammalt maste 

 goras uppmarksam. JMan fann sig slutligen foranUten att 

 rakna allt detta st\som beroende pa en sarskild egenskap 

 hos de olika materiela atomerna, belade egenskapeu med 

 ett namn och fann till sin undran, att ett nytt uppslag ^ter 



