266 AFDELNINGEN FOR MINERALOGI OCH GEOLOGI. 



Dessa granitgangars geologiska upptradande later sig 

 ofta svarligen forklara ur rent fysisk synpunkt. De kunna 

 nemligen ofta afsmalna till langt iitdragna rander, och det 

 ar dessutom sa godt som ofattbart, huru de skulle kunnat 

 i smalt tillstand na en sadan utstrackning. Betraktar man 

 de finkorniga granitgangarna uti Stockholmsgraniten, sa 

 finner man, att de upptrada, ej sasom apofyser fran hufvud- 

 massan uti gneisen, utan som en annan granit inom Stock- 

 holmsgraniten, hvilken skulle tillhora senare graniterup- 

 tioner. 



I afseende pa det satt, pa hvilket pegmatit kan bildas, 

 har jag varit i tillfalle att gora nagra iakttagelser, hvilka ej 

 torde sakna intresse. Uti trakten af Eksunds jernvagsstation 

 forekommer i en storre sprangning en finkornig granit, som 

 har talrika pegmatitgangar. Uti en af de storre af dessa 

 funnos pa ett stalle yngre sprickor, uti hvilka pegmatitens 

 bildningssatt pa det tydligaste kan iakttagas. Sprickans sido- 

 vaggar bekladas med qvarts med inat fullt utbildade fri- 

 staende kristallytor. Pa dessa ytor af qvartskristaller ut- 

 bildas korall-liknande samlingar af ortoklaskristaller af ett 

 par millimeters langd. Dessa druslika kristallgrupper sam- 

 manvaxa sedan till en poros massa, hvilken igen utvecklar 

 sig till ortoklas. I en del af mellanrummen finnas kalkspats- 

 kristaller. Har ser man tydligt, huru faltspat kan langsamt 

 utbildas pa vata viigen, och pa analogt satt torde gneisens 

 skiffriga grundmassa hafva blifvit omhildad till massformig 

 granit med fiiltspatskristaller i alia riktningar. 



Hvad som blifvit anfordt om granitens forhallande till 

 gneisen i vart land galler afven om dioriten. Denna bergart 

 upptrader ofta som fullt massformig, men vid noggrann 

 nndersokning visar det sig, att den ofvergar till en lagrad 

 hornblendegneis eller hornblendeskiffer. Sasom forut ar 

 omnamdt, upptrada pa Vetterso tre fin-, sma- och medelkor- 

 niga varieteter af hornblendegneis, hvilka ofverga till hvar 

 sina dioriter. Likasom dessa ofvan namnda ffneiser innesluta 

 brottstycken af hvarandras varieteter, sa intraffar samma for- 

 hallande med dioriterna, af hvilka i synnerhet den medel- 

 korniga ofta innesluter skarpkantiga brottstycken af den fin- 



