374 AFDELNINGEN FOR INGENIORSVETEKSKAP. 



Professor AVila>«'DER holl derefter ett foredrag om va- 

 n a d i 11 : 



Bland naturvetenskaperna intager keraien obestridligeii 

 det framsta rummet i afseende a sin inverkan pa de indii- 

 striela forhallandena. For nastan alia industrious grenar, med 

 undantag af de rent mekaniska yrkena, ar den af vigt och 

 utofvar pa dem ett stort inflytande. I borjan af detta ar- 

 hundrade framstaldes kemiska produkter nastan endast pa 

 kemistens och apotekarens laboratorium, men sedan bar till- 

 verkningen deraf sa smaningom forvandlats till en kemisk 

 industri, som pa senare tiden antagit stora dimensioner, hvil- 

 ket gjort, att de kemiska produkterna nu framstallas for ett 

 vida lagre pris an i forna dagar. Men afven raamnen sanit 

 affall och biprodukter fran andra tillverkningar, som forut 

 sasom vardelosa bortkastades och icke beaktades, bar den 

 kemiska industrien uu tagit vara pa och gjort anvandbara, 

 sa att man kan saga, att det nu knappt finnes nagot aftalL 

 som icke pa ett eller annat satt kommer industrien till godo. 



For femtio ar sedan upptacktes, sasom Herrarne viil veta, 

 af professor Sefsteom i Falun en ny metall. I forbigaende 

 sagdt iir det anmarkningsvardt, att, da man fran de metalliska 

 kropparne afdrager det antal, som forut var bekant, man fin- 

 ner, att af de aterstaende ofver halfva antalet eller nagra och 

 Tjugu aro upptackta af svenskar i Sverige och saledes aro 

 infodingar bar. Den nya metallen upptacktes af en tillfal- 

 lighet vid profning af stangjern, tillverkadt vid Taberg i 

 Smaland. Den beskrefs af Beezelius vidlyftigt med alia dess 

 foreningar, och bar i korthet sagdt fyra oxidationsgrader, 

 af hvilka den hogsta ar en syra. Dessa oxidationsgrader hafva 

 i hogre grad an nagon annan kropps den egenskapen att latt 

 upptaga syre och lika latt gifva syret ifran sig. (Talaren fore- 

 visade bar prof pa vanadinsyra i dess olika former.) 



Beezelius gaf den nya metallen namnet vanadin till foljd 

 deraf, att en stor mangd af dess sammansattningar med an- 

 dra kroppar upptrada i skona, vackra farger. Namnet togs 

 efter den nordiska skonhetso-udinnan Vanadis. Beezelius 

 yttrade redan da, att det nva amnet skulle fa en framtid inom 



