104 ANDRA ALL:\IANXA SAMMAXK03ISTEN. 



hvad vi kalla positivt ocli negativt, suit ocli basiskt, plus 

 och minus, anuu vantar pa sin forklaring, mycket, oandligt 

 mycket ar dock iifven inom detta omrade gjordt. Sarskildt 

 hafva vdrniefenomenen varit foremal for grundliga och djup- 

 gaende studier samt vigtiga lardomar deraf liemtats. Ocli 

 vi kunna sao-a till var berommelse, att i var egen krets finnes 

 den man, som framfor andra i detta hanseende fort vara 

 dagars vctenskap framat. Professor Thomsen i Kjobenliavn 

 bar ju lart oss redan forut, huru vi t. ex. kunna mixta sy- 

 rornas basicitet efter det qvantum varme, som de vid matt- 

 ning med baser frigora, ocb vid sammantradet i gar gaf ban 

 oss del af bvad som synes blifva glanspunkten af bans lang- 

 variga arbeten at detta ball, eller en lika genialt tankt som 

 med sallsynt experimentel skickligbet utford metod att ge- 

 nom varmeutvecklingen vid organiska amnens forbranning 

 afgfora det oro;aniska amnets sammansattninof, med ett ord, 

 att lata eneroien af de krafter, som inom atomerna aro verk- 

 sarama, vittna afven den om atomernas lagring. Sa lat ban 

 oss t. ex. veta, att benzolens sex kolatomer icke, sasom vi 

 vid var lek med traklossarne foranlatos att antaga, ligga i 

 en ring den ena till den andra, utan i dess stalle, sasom 

 ock blifvit forutsatt som mojligt, bilda ett symmetriskt tre- 

 sidigt prisma, bvilket, i forbigaende sagdt, tydligen vida 

 battre motsvarar de arkitektoniska ansprak, vi billigtvis kunna 

 stalla pa vara atombyggnader, ocb tydligen pa samma gang' 

 passar mycket battre an ringeu eller armbandet som grund- 

 valen for en blifvande kristall med sina skarpt ratliniga 

 konturer. Men utan afseende barpa, den skandinaviska natur- 

 forsknino'en bar skal att brins-a professor Thomsen sitt tack 

 for bvad ban i denna viotio-a del for kemien o-iort ocb for 

 framtiden lofvat att gora. 



Emellertid, atersta ocksa iinnu manga gator att losa, 

 manga sporsmal att besvara, sa mycket torde tillrackligt folja 

 af den foregaeude framstallningen, att kemistens antagande 

 af atomer ingalunda ar en los bypotes, utan med nodvan- 

 dio'het fram^ar af faktiskt gifna forhallanden. Deras vara 

 eller icke vara beror ej ens pa vara s. k. elements egenskap 

 af sammansatta eller icke, en fraga for ofrigt ingalunda fran 



