ARESCHOUG, KLIMATETS INFLYTANDE PA VAXTEENA. 87 



land forefinnas nagra vaxtformer, hos hvilka af samma kli- 

 matlska anledning endast bladskaftet ocli bladskifvans huf- 

 vudnerver aro utvecklade, men bladparenkymet mellan ner- 

 verna saknas. Siirskildt fortjenar anforas en derstades vaxande 

 bjornhallonbuske (Rubus australis), som, enligt hvad min 

 van, docenten Berggren, berattat mig, nar den vaxer pa 

 mer sknggiga lokaler, far en, om ocksa foga utvecklad blad- 

 skifva, men som pa oppna, for solen mer utsatta platser liar 

 bladen reducerade till bladskaft jemte de grofre nerverna, 

 hvario-enom denna buske far ett hoo-st egendomliot utseende. 



Del ar for ofrigt iDgalunda ovanligt, att bladen redu- 

 ceras till bladskaft, utan att derfor dessa blifva plattade 

 bladlika. Sadana blad aro mer eller mindre triuda och hafva 

 pa samma gang en mycket mindre del af sin grundvafnad 

 utsatt for luftens omedelbara inverkan. Genom denna an- 

 ordning," liksom afven genom sin torra laderartade konsistens 

 och sin tjockvaggiga epidermis blifva de i stand till att ut- 

 harda sa val en Strang kold som en hog vjirme. Ocksa finner 

 man blad af denna form sa val hos trad och buskar i den 

 kallare zonen, nar bladen ofvervintra, t. ex. hos barrtraden 

 och manga ericineer, som afven hos vaxter, som lefva i ett 

 mycket torrt och varmt klimat, t. ex. hos Kaplandets talrika 

 ericineer, proteaceer fran Kap och Nya Holland m. fl. 



Hos sadana vaxter, som lefva pa ett torrt underlag och 

 under nagon tid af aret aro utsatta for stark torka, aro af- 

 ven bladen reducerade till bladskaft och fa derigenom en 

 trind form. Men i stallet for att hos de nyss omtalade trinda 

 laderartade bladen den innersta grundvafnaden ar foga ut- 

 vecklad, torr, tjockvaggig samt ofta forvedad, blifver den 

 hos nu i fraga varande vaxter mycket miiktig, tunnvaggig 

 och saftig. Cellerna i denna del af grundviifnaden aro nam- 

 ligen fylda med vatten, och enar bladen aro daliga trans- 

 spirationsorgan, komma de att under den torra arstiden inne- 

 halla det for vjixtens lif nodiga vattenforradet. En sadan 

 organisation kan i allmiinhet ej vara fordelaktig for de i 

 kallare klimat lefvande viixterna. OcksS, antraifas derstades, 

 och dk pa torr jord, endast nt\gra fa salunda organiserade 

 former. Sa mycket mer nyttig iir den for vegetationen i 



