90 ANDRA ALLMANNA SAMMANKOMSTEN. 



som med hvarje dag allt tydligare framstar som den fore- 

 tradesvis vigtiga, eller kemien sdsom luran om atomerna. Ma 

 det gerna beta, att atombegreppet ar en blott bypotes, ocb 

 att atomerna bittills varit ocb for all framtid skola blifva for 

 den omedelbara iakttagelsen oatkomliga, det vissa ar, att ke- 

 mien vunnit stadga ocb bestamdhet sasom vetenskap, i samma 

 man atomernas tillvaro framstatt som en erkiind ocb om ocksa 

 endast genom indirekta bevis till fuUo adagalagd sanning. 



Mot den anforda definitionen pa den kemiska veten- 

 skapen, sasom numera pa en gang enklast ocb fullstandigast 

 angifvande dess nppgift ocb foremal, kunde visserligen in- 

 vandas, sasom det i alia tider invandts mot atombegreppet 

 sasom sadant, att atomerna i ocb for sig aro otankbara ocb 

 salunda ej beller kunna antagas existera. 



Men ar kemien, sasom val af ingen kan bestridas, laran 

 om materien^ bvaraf allt utgores, sa kan ju i alio samma 

 invandning afven der goras. Ocksa materien ar ju i ocb 

 for sig otankbar, ocksa den omojlig att barleda ur den rena 

 tankens konstruktioner, lika val som atomerna, bvilka skulle 

 utgora de for tanken ofattliga granserna for dess delbarbet. 



De vasentligen olika resultat, bvartill den filosofiska 

 forskningen a sin sida i dessa delar kommit, star tydligen 

 i omedelbart sammanbang med den vasentligen olika stand- 

 punkt den fran borjan intagit, sasom ren tankeverksambet 

 eller sasom endast ett forsok att forklara det utifran gifna. 

 Eedan de grekiska filosofernas larobyggnader — dessa ej 

 minst talande vittnesbord om den underbart boga standpunkt, 

 antikens greker som kulturfolk intogo — ge oss den full- 

 standigaste bild af bvad pa denna vag kan utrattas. 



For Platos djuptiinkta idelara blef materien med nod- 

 vandigbet ett fran borjan frammande ocb obeqvamt, ett ut- 

 ifran kommet, som val ej kunde fuUt bortresoneras, men 

 at bvilket ingen verklig existens kunde tillerkannas. Da 

 t. ex. vara dagars specifikt svenska idealfilosofi forsoker sig 

 pa samma uppgift, blir resultatet det samma, endast annu 

 skarpare framtradande. Vi kalla ju an i dag den for vara 

 sinnen fornimbara naturforeteelsen ett fenomen, (paivofievo^', 

 det som synes men icke ar. 



