BLOMSTRAND, KE3IIEN ATOMERXAS VETENSKAP. 99 



metoder, som lago niira till hands att forsoka, ocksa lyc- 

 kades att o-ora det. 



Det ma ock anmiirkas, att denna artforandring, sasom 

 ofver hufvud tao-et likuande amnen med molekulen sa att 

 saga till det yttersta sammantrangd, ar lattare ilygtig an de 

 ofriga, under det svarflygtigheten okas i samma man ut- 

 strackningen i rummet blir storre. 



Gora vi enahanda byggnadsexperiment med amylalko- 

 holen, som har en kolatom mera, saledes inalles fern efter 

 formeln C'^H^^O, finna vi pa samma satt och med samma 

 latthet, att ej mindre an 8 olika kombinationer aro mojliga. 



Det ar tydligen vid ett sa stort antal former vida sva- 

 rare att vid laboratoriibordet aterfinna dem alia. 



Det har pa sista tiden om sider lyckats, och vi kanna 

 nu atta finkeloljor med det gemensamma namnet amyl- 

 alkohol, hvar med sin olika kokpunkt o. s. v. 



A andra sidan ma anforas det markliga kolvatet henzol 

 med sex kolatomer, men ej mera an sex atomer vate, eller 

 med den empiriska formeln C'H'^. 



Vid detta kolviites ovanliga bestandighet och dess utom- 

 ordentligt stora betydelse sasom utgangspunkt for en snart 

 sao-dt s^ranslos manoffald af andra amnen hafva vi alia skal 

 att antaga, att sammansattningen ar sa regelbunden och sym- 

 metrisk som mojligt, saledes att de sex vateatomerna aro 

 alia bundna pa samma satt, d. v. s. vid hvar sin af de sex 

 kolatomerna: CH CH CH CH CH CH. Da nu kolatomerna tyd- 

 ligen med de aterstaende 18 af de inalles 24(4x6) angrepps- 

 punkterna maste antagas binda hvarandra, kan enklast an- 

 tagas en at alia hall sluten kedja eller en ringformig komplex: 



CH 



CHr jCH 



CH >\ y CH 



CH 



Tiinka vi oss nu t. ex. tvA, kloratomer ersiittande tva 

 vate, maste i foljd af det olika elektrokcmiska inflytandet 

 egenskaperna blifva olika, om de bada kloratomerna komma 

 jemtc. hvarandra eller dtskilda af en viite eller sa langt som 



