298 AFDELNIXGEN FOR INGENIl)RSVETENSKAP. 



trafik, utan det ar i synnerhet fraktgods, som befordras med 

 angb^tarne; vara tillgangar iiro ocksa inskrankta o. s. v. Dock 

 finnes det nagra fa — jag vet specielt tva — batar, som 

 aro bygda hiir i Sverige efter de hufvudprinciper, jag har 

 omtalat, ocli som gora 14 knop, ocli jag ser icke nagot, som 

 hindrar, att vi ju icke skulle kiinna uppna en storre hastigliet 

 med vara angbatar. Tiden tillater mig emellertid icke att 

 vidare utveckla detta amDC. Jag vill derfore blott sasom 

 slutsats saga, att den invers-paraboliska konstruktionen, lang- 

 samt till- och aftagande, enligt den snart 50-anga erfarenhet 

 jag vunnit iir fordelaktig for snabbgaende angfartyg. Dock 

 tror jag, att vi for framtiden kunua oppua ett nytt fait efter 

 fladmetoden, hvilken jag likviil icke sjelf varit i tillfallc 

 att tillampa, och pa det sattet kan erhallas an mer snabb- 

 gaende angbatar. 



Jag far nil till sist tacka Herrarne for det talamod, 

 hvarmed Herrarne abort mitt foredrag. Mycket kiinde vis- 

 serligen vara att tillagga i detalj angaende denna sak, men 

 jag vill icke liingre iipptaga tiden och har ei heller ratt 

 dertiU. " " V' 



Harefter foretogs till behandling foljande ofverliigg- 



nmgsamne: 



Hvilka hafva visat sig som de f ordelaktigaste 

 sprangamnen? hvilken fraga inleddes af 



Handelskemisten Cronquist: 



Den fraga, som nu skall forekomma, lyder: hvilka hafva 

 visat sig som de fordelaktigaste sprangamnen? Tydligtvis 

 ar det har fraga om sprangamnen, endast for sa vidt de 

 anvandas i industriens tjenst, emedan vi ju iiro industriens 

 man; deras anviindning for krigets behof lemna vi helt och 

 hallet a sido. 



Se vi tillbaka pa den utveckling, som i detta hiinseende 

 har egt rum under de narmast foregaende aren, och som for 



