CARLSUND, ANGFARTYGS GANG GENOM VATTEN. 293 



var tid har ernatt, men jag har verkat sa godt jag kunnat, 

 och jag vill nu forsoka att gifva en kort framstallning af 

 de sma erfarenhetsron, jag har gjort under min tjenstetid. 

 Jag har observerat, att, da t. ex. ett fartyg glider ge- 

 nom vattuet, det i foljd deraf uppkommer atskilliga rorelser 

 i vattnet. Da fartyget borjar sin rorelse, ar det forst och 

 framst att marka, att alia de intill fartygets sida liggande 

 vattenpartiklarna rubbas ur sitt ursprnngliga lage, och> de 

 vilja sedan i foljd af hvad man plagar kalla troghetsmo- 

 mentet (vis inertise) fortfara i sitt lage. Det ar attraktions- 

 lagen, som verkar detta. De vilja vidhalla fartygets sida, 

 och i samma man som fartygets hastighet okas, okas ocksa 

 rubbningen af dessa partiklar. Jag antager harvid, att det 

 fartyg, hvars rorelse jag nu beskrifver, ar bygdt af tra och 

 har trabordlaggning samt ror sig med en hastighet af 10 

 knop. Jag har da vidare observerat, att den ena af de ur 

 sitt lage rubbade vattenpartiklarna vidror den andra, till 

 dess adhagsionen partiklarna emellan blir balanserad, d. v. s. 

 det uppkommer ett vattenbalte langs efter hela fartygets 

 sida och dess botten, hvilket loper med en viss hastighet. 

 Denna hastighet ar naturligtvis proportionel till fartygets, 

 men iir nagot mindre; den ligger mellan fartygets verkliga 

 hastighet och noil. Bredden af detta vattenbalte uppgar for 

 ett fartyg af ifragavarande beskaffenhet till hogst 4 turn. 

 Jag har afven sett kopprade fartyg, byggda af tra, som haft 

 mycket slata ytor; vattcnbiiltets bredd har da, for sd vidt 

 jag kunnat utrona, i allmiinhet varit S^/2 svenska verktum. 

 Denna observation har foranledt mis: till atskilliofa fun- 

 derijigar. Jag har sokt for mig sjclf forklara, huru denna 

 negativa slip kan uppsta, om hvilkcn man har skrifvit och 

 talat sd mycket, sarskildt i England. Der hafva funnits far- 

 tyg, som visat sig i verklighetcn och efter fierfaldiga prof 

 lopa fortare, iln hvad propcllerns stigning angifvcr. Detta 

 har man kallat negativ slip. Detta vattenbalte, som foljer 

 fartyget at och som liar en bredd af 3\'o a 4 turn, utgor 

 en ickc sa liten vattcnmassa i synncrhct pil ett stort fartyg. 

 Med den hastighet, som detta biilte har, lat vara att den 

 blott antages vara hillftcn sa stor som fartygets, mi\stc 



