450 AFDELNINGEN FOR BOTANIK OCH FYTOPALEONTOLOGI. 



vaxtkunskap, att de icke ens kanua vara vanligaste tradslag. 

 Jag sager icke for mycket, da jag bestamdt pastar det vara 

 mycket latt att bland vara studerande, som genomgatt laro- 

 verken, finna dem, som icke kanna vara vanliga sadesslag. 

 Jag sager icke for mycket, da jag pastar, att man i univer- 

 sitetsexamina ar rent af nodsakad att for dem. som endast 

 vilja hafva liigsta betyget (approbatur), hafva sadana stau- 

 dio't aterkommande »ku2!'0'fraofor» som den att skilia mellan 

 tall och gran. Kanske anser nagon detta for ofverdrif't, 

 men alia, som varit stalda pa likartad plats som jag, veta 

 att jas; talar sanuing. Att under sadana forhallanden nagot 

 bor goras, synes mig uppenbart. 



Dessutom vill jag papeka, att det i detta afseende ar 

 en vasentlisj skilnad mellan forr och nii. Detta visar sio* 

 bast, da man aktger pa de ibrdringar, som uppstalts for er- 

 hiUlande af betyget approbatur i vara universitetsexamina, 

 t. ex. i filosofie kandidatexamen. ]\Ian bar uiimligen af 

 atskilliga omstandigheter varit nodsakad att nu satta dessa 

 fordringar mycket lagre iin forr, och detta kan ej gerna 

 anses annat an som ganska betankligt, da, eft(^r hvad val- 

 bekant iir, mangen, som gar ut fran universitetet och kom- 

 mer sasom larare till skolau, der — till foljd af den god- 

 tyckliga hopkopplingen af liiroamnen vid adjunkturers till- 

 sattande — blir niistan nodd och tvuns^en att i de laofre 

 klasserna undervisa i botanik och annan naturvetenskap, 

 utan att i dessa amnen hafva storre kunskaper, an som ut- 

 markas genom detta svaga approbatur. 



Alltsa, fel foreligger, som maste — synes mig — af- 

 hjelpas. Detta kan nappeligen ske annorledes an genom 

 en forandrad skolstado^a. Man 'bor dock vara billio; och ei 

 tillagga nu gallaude skolstadga storre skuld, iin den verkli- 

 gen fortienar. Det finnes nos^ i vissa fall afven andra fe- 

 lande, och sarskildt bora vi icke for oss dolja, att fel kunna 

 forefinnas hos liirarne sjeltva. Det ar namligen val mojligt, 

 att en och annan sadan icke bar tillrackliga kunskaper eller 

 lampligt satt att meddela undervisning. Detta maste erkiin- 

 uas, tv att fela ar mensklio;t, och lararue orora hariiVan icke 

 nagot undantag. Sarskildt bor dessutom papekas, att sa 



