OFVERLAGGNING OM FEAGOR ANG. FISKEPJERNA. 483 



asio-t borde uto:ora foremal for framtida undersoknino-ar. 

 Hau sager: 



»l:o. Behofves en nosfarannare kannedom om den alder, 

 vid hvilken de olika fiskarterna bli fortplantningsskicklicfa. 

 De minsta och till utseendet obetydligaste aro pa forut an- 

 Ibrda grunder lika vigtiga som de storre och for menniskan 

 direkt nyttiga. 



2:o. Fiskarternas tillvaxt efter denna tid, och lifslancrd. 



3:o. Ytterligare upplysning ofver ilere fiskarters ut- 

 veckling i agget och under deras tidigare lifsperiod. 



4:o. Strommingsyngiets beteende nte pa djupet. 



5:o. Utredande af de olika strommingsraserna. 



6:0. Alens fortplautnirigshistoria. 



7:o. Lek och lekstallen for diverse fiskar, sardeles for 

 torsken och Huudran. 



8:0. Uppgorandet af en fauna eller flora, som inne- 

 fattar de laf]jre diur- och vaxtformerna i skarofarden eller i 

 Ostersjon, med uppmarksamhet pa de djupsregioner, der 

 arterna vistas. — Detta vigtiga arbete torde endast kunna 

 foretagas delvis, i form af monografier for sarskilda klasser 

 eller ordningar. 



9:o. Utredande af de allmannast forekommande lasre 

 djnrarternas lefnadssatt, agglaggning, forvandlingar och till- 

 vaxt. 



10:o. ^Motsvarande uudersokninorar for de liiofre viix- 

 tern a. 



11 :o. Forsok att i massa uppfoda eller genom artifi- 

 ciela medel befordra foroknintjen af de arter, som utsfora 

 fiskarnas foda. 



12:o. Utredande af orsakcn till strommingens tidtals 

 skeende forminskning. Det kau mojligtvis folja liitt nog, Sil- 

 som ett koroUarium af nngra bland de foregilende problemeu.^ 



Professor Sundevall har, som sagdt, framstillt dessa spors- 

 mi\l till framtida forskare, for att man ijenom deras besva- 

 rande ma kunna bilda sig ett siikert omdome om, huru ett 

 rikhaltigare fiske mX erhallas i vAr skiirgArd och vdra insjoar. 



For min del tror jag, att en af de vigtigaste fragor, 

 som for forskningen :itersti\ att utreda, iir den om fisk- 



t> 



