FtJRST, NERVERNA I IRIS. 569 



euligt Henocque's metocl och funnit, att nerverna, som in- 

 trada i iris, komma fran ett starkt cirkulart plexus pa yttre 

 sidan af ciliarkroppen, och attdetta plexus sakerligen va- 

 rit det af Formad acsedda forsta cirkulara irisplexus. Foredr. 

 ansag liimpligt att indela iris i tre zoner: den yttre fran ci- 

 liarranden till circulus arteriosus, den mellersta ifran cir- 

 culus arteriosus till yttre sphincterranden, den inre eller 

 sphincterzonen till pupillarranden. I mellersta zonen finnes 

 ett, ofta tva cirkulara plexus, af hvilka det innersta ar mest 

 konstant. Ju narmare nervstammarna komma sphincterzonen, 

 dess mera aftaga de i maktighet, och nervtradarna forlora 

 pa samma gang sin myelin skida, sa att endast fa myelin- 

 haltiga nervtradar intrada i sphincterzonens yttre bakre del. 

 I sjelfva sphinctern intrada inga myelinhaltiga nervtradar. 

 Foredraganden uppgaf sig kunnat konstatera det af Meyer 

 funna egendomliga plexus i sphinctern och det fina ytliga 

 nervniitet pa iris framie yta. Foredraganden forevisade 

 teckningar och niikroskopiska preparat, som belyste den 

 o:rofre och finare uervforgreningen i iris. iVrtererna om- 

 spinnas af ett grofre adventitielt nervniit, hvarifran tradar 

 intrada i median och bilda ett inre muskulart natverk, hvars 

 omiitbart fina tradar forsvinna bland muskelcellerna, utan 

 att man kan iakttaga deras slut. Vener och kapillarer hafva 

 ett enkclt nat, och foredraganden framhoU siirskildt, huru 

 rikt ciliarprocessernas kapillarer voro forsedda med omspin- 

 nande nerver. 



Nerverna i iris sakna iindoro-an. Foredrao-anden hade 

 cj heller kunnat finna nA,gra ganglicceller uti iris. 



(Utforligare beskrifning ofver foredragandens under- 

 sokningar aro intagna uti tredje hiiftet af Nord. ^led. Ar- 

 kiv for 1880). 



Kaud. Tigersteut lioll ytterligarc ett foredrag om: 

 Kraft forvandlin gen 1 nerver och muskier. 



