152 AFDELNINGEN FOR MATEMATIK, ASTRONOMI OCfl FYSIK. 



»Emedan vi blott aro dndliga varelser, ar vdr geometri 

 om det oandliga, som sakuar all askadning, rent formel, eller 

 en geometri med oegentliga bilder; emedan vi aro reala 

 vasenden, ar det imaginaras geometri for oss utan askadligt 

 inneliall, eller af endast formel betydelse; emedan vi aro 

 rumliga vasenden, ar hvarje real forestallning om bilder med 

 mer an trenne dimensioner for oss forborp'ad. — — — For 

 visso ar for oss, men ocksa hlott for oss, tanken pa mang- 

 faldigheten af element ocli grundbilder och an mer bilder 

 af den n:te dimeusionen i allmilnhet rent af afskriickande 

 och sinnesforvirrande. For visso maste ett vasen af n:te 

 dimensionen ha ett mer inveckladt hjernlobsystem an det, 

 som t. o. m. matematikfursten Gauss besatt.» * 



Langt ifran att pa nagot positivt vis inlata sig pa en 

 diskussion om den »fjerde dimensionen» hos rummet, berorde 

 Gauss detta amne liksom den nvss namnde forfattaren endast 

 sasom en o2;enomtran2:li2: o'issninff. Salnnda sao-er en hans 

 biograf, Sartorius von Waltershausen: »Gauss betraktade, i 

 enlighet med sin ofta iittalade innersta asigt, rummets trenne 

 dimensioner som en specifik egenskap hos den menskliga 

 sjalen; menniskor, som ej kunna inse detta, tituierade han 

 en gang i sitt humoristiska lynne med namnet Boeotier. Vi 

 kunna, sade han, tanka oss vasenden, som blott aro med- 

 vetna om tvd dimensioner; hogre, ofver oss staende skulle 

 ma handa pa samma vis nedblicka pa oss, och han hade, 

 fortsatte han skamtande, lagt vissa problem till sidan, hvilka 

 han i ett hogre tillstand tankte att ofeometriskt behandla.» 



Detta Gauss' skamt, hvilket Zollner anser sig i sina 

 »Wissenschaftliche Abhandlungen» bora tvenne ganger ut- 

 forligt citera (I Band sid. 251 och II Band sid. 903), pa- 

 minner om Diderots skamt med Rousseau, da han radde 

 denne att med nej besvara prisfragan : om konster och veten- 

 skaper forildlat menniskoslagtet. Liksom Rousseau miss- 

 forstod DiDEROTS paradox och deraf gjorde ett oljcksdigert 

 anvandande, sa ar det ock a Zollners sida lika mycket ett 

 missforstand som ett missbruk, da han i Gauss' ord vill se 



* Se K. EUDEL, Von den Elementen u. Grundgebilden der synthe- 

 tischen Geometrie. Bamberg 1877. 



