NYSTROM, ZOLLNERS METAFYSISKA TEORI. 153 



ett bevis pa dennes aning om eller sympati for en teori 

 om ett rum med flere an trenne diraensioner. 



Kant kan ej heller tjena som nagon auktoritet for ett 

 fyrdimensionalt rum, sasom Zollxer tyckes onska se honom; 

 ty han sager harom hufvudsakligen endast foljande, temligen 

 intetsagande ord : »0m det ar mojligt, att det finnes utstrack- 

 ningar af andra dimensioner (iin tre), sa ar det ock mycket 

 sanjiolikt, att Gud anbragt dem nagonstades.» Samtidigt for- 

 kunnar han dock omojligheten for oss att forestalla oss ett 

 rum med flere an tre diraensioner, hvaraf vi se, att hans 

 tanke derom endast varit en helt flyktig fantasi. 



I stallet for att anse den ifragavarande s. k. /Uipptackten» 

 af en fjerde dimension hos rummet som ett framsteg inom 

 matematiken, maste vi anse spekulationerna ^ller fanta- 

 sierna derofver som en tillhakagdng^ utmarkande ett ofver- 

 gifvande af den exakta forskningens metod och ett antagande 

 af aldre metafysiska satt att fatta tingen och foreteelserna. 



Deraf att en naturforskare hano-er sisc at ofvernaturlio-a 

 betraktelser, foljer ej, att han for sin vetenskap framat; det 

 ar blott skenbart, som dessa betraktelser aro hogre an natur- 

 forsknino'ens sannin^ar. Af o-aramal van a att hysa en blind 

 vordnad for det s. k. ofvernaturliora ar det som manofen tror, 

 att grubblerier harofver aro djupsinnigare och adlare an den 

 enkla empiriska forskningen med dess deduktioner. 



Yi bora ej forglomma, att en Pascal, en Newton, en 

 SvEDENBORG ocksa pa aldre dagar spekulerade ofver ofver- 

 naturliga gator; men de voro da ej langre vetenskapsman, 

 de voro pa den odesdigra regressen, och man vet nu mera, 

 att de da voro — sinnesrubbadej 



Teorien om rummcts fjerde dimension ar ett helt meta- 

 fysiskt grubbcl; den galler hvad rummet dr i och for sig. 

 Detta ar metafysik, ej matematik. Hvad rum iir, hvad tid 

 ar, hvad materia ar, bekymrar ej vetenskapen; men sa myc- 

 ket iir sakert, att, hvad materien siirskildt betraffar, man ej 

 kan med idealistcrna forklara den samma alldeles icke finnas 

 till eller siiga, att den ar nt\got okroppsligt, som blott i oss 

 finnes. Matematiken iir kortast uttryckt: vetenskaj>en om, 

 storheter, och dess mal iir att indirekt uppmiita storheter i 



