THALEX, SPEKTEA HOS NAGRA METALLER. 169 



Bu i spektroskopiskt liilnseende den, att for hvardera krop- 

 pen fa reda pa det spektrum, som den elektriska guistan 

 ar i stand att framkalla. En dylik undersokning i afseeude 

 pa ytterhium foretogs iifven 1879 af Lecoq de Boisbaudean *. 

 Enligt de af honom gjorda iakttagelserna skulle ytterbium 

 vid anvandning af induktionsgnistan gifva ett spektrum, be- 

 staende hufvudsakligast af grona schatterade band, med af- 

 tagande Ijusstjrka fran rodt at violett till, hvilka voro be- 

 lagna mellan de Fraunhoferska linierna D och F, Dylika 

 schatterade band antyda emellertid, enligt min erfarenhet, 

 att den anvanda induktionsgnistan icke varit tillrackligt stark 

 for att sonderdela de kemiska produkter, som i gnistan kunna 

 uppkomma. Det ar derfor i 'bogsta grad sannolikt, att det 

 af Lecoq de Boisbaudean observerade spektrum tillliorde, 

 icke sjelfva metallen ytterbium, utan nagon dess forening, 

 mojligtvis oxiden. 



Da spektret for ytterbium salunda maste anses vara obe- 

 kant, omfattade jag med noje tillfiillet att fa studera det 

 samma, niir professor Nilson i slutet af 1878 borjade fortsatta 

 Maeignac's kemiska undersokningar af ytterbium. Genom 

 anvandning af den af mig till forene begagnade spektral- 

 apparaten och det Ruhmkorffska induktoriet fann jag, forst 

 och friimst att spektrum for ytterbium alldeles icke ar nagot 

 bandspektrum, sasom Lecoq de Boisbaudean formenat, utan 

 ar ett fuUt utbildadt linie-spektrum, och derjemte att det 

 samma var med afseende pa sina liniers lage och gruppering 

 fullkomligt identiskt med det linie-spektrum, jag redan 1873 

 for HoGLUNDS erbium erhallit. Det egendomliga forhallande 

 intraffade saledes harvid, att det spektrum, som verkligen 

 tillkommer metallen ytterbium, var fullstandigt kandt och 

 upptecknadt redan 5 ar, innan kemisterna lyckats uppvisa 

 metallens sjelfstiindiga tillvaro. Af de bada i Huglunds 

 erbium ingaende metallerna, ytterbium och det egeutliga 

 erbium, hade saledes den forra for sin del taojit i beslas; 

 det redan 1873 observerade gnist-spektrum, medan den 

 senare fick for sin riikning behalla ej blott absorptionsspek- 

 tret i dess helhet, utan ock den af Baiie upptiickta egeu- 



♦ Comptes Rendus, Paris 1879, T. 88, p. 1342. 



