174 AFDELNINGEN FOR MATEMATIK, ASTEONOIMI OCH FYSIK. 



/ 



i Upsala frau alia delar af Sverige, liar det visat sig, att 

 hvarje fenomen i vaxtverlden i allmanhet iutraiFar vid en 

 bestiimd temperatur. Fran denna regel forekomma imdan- 

 tag egentligen blott i de nordligaste delarne af landet i 

 o-ranskapet af vaxteruas nordgrans. For flere flyttfoglars 

 ankomst galler det samma. 



Afven en annan marklig omstaudighet har iipptackts 

 vid dessa undersokningar. Jenifer man namligen de tider, 

 som forflyta for olika fenomens fortskridande en breddgrad 

 liings Ostersjokusten, der hojden ofver liafvet ar i det niir- 

 maste konstant, sa finner man, att hastigheten ar storst midt 

 pa sommaren, da temperaturen ar hogst. Man har t. ex. 

 funnit foljande vilrden: 



Fenomen. ' Antal dagar 



for 1° latitud. 



Islossningen i insjciarna 6,0 



Blomning af Skanes april-vaxter 4,3 



» » » maj-viixter.. 2,3 



Lofsprickningen 2,3 



Blomning af Skanes juni-vaxter 1,5 



;> » » juli-vaxter 0,5 



Fruktmognad (allmiint medeltal) 1,5 



Loffiillningen 2,3 



Islaggningen i insjoarna 5,i. 



For dessa och dylika undersokningar vore utan tvifvel 

 kannedomen om de olika isotermernas rorelse af stor be- 

 tvdelse. 



Losniugen af detta problem ar likval forknippad med 

 ganska stora svarigheter. For att kunna med nagorlunda 

 siikerliet bestamma den dag, pa hvilken temperaturen pa ett 

 gifvet stalle ofverskrider en bestamd grad, ar det nodigt 

 att ega en laug serie af temperaturobservationer fran den 

 ifragavarande orten. For att sedan jemfora forhallandet pa 

 denna ort med forliallandena pa andra orter fordras, att pa 

 alia dessa orter lika langa serier utforts, sa vidt mojligt un- 

 der samma ar. Dylika serier finuas dock endast fran jem- 

 forelsevis fa orter. Dessutom forloper ej ens den normala, 

 eller den ur observationer fran en lang foljd af ar berak- 



